mot · H9024725 · 2022-05-04 00:00:00 — Dessutom är framför allt en råvaruekonomi och därför inte lika integrerad i de globala värdekedjor som i allt högre grad utgör världsekonomin. Däremot märks stopp av råvaruexport i världsekonomin, särskilt för de råvaror där utgör en stor del av världsmarknaden. Det handlar om olja och gas, men även om metaller såsom aluminium och , en viktig insatsvara för fordonsindustrin, samt livsmedel och insatsvaror för jordbruket. Av totala export utgör råolja, kol, petroleumprodukter och gas , stål och metaller , livsmedel och konstgödning . Bristen på råvaror driver på inflationen. IMF prognostiserar en inflation på i avancerade ekonomier och i tillväxtekonomierna, vilket är än prognosen . IMF konstaterar att pressen uppåt på priserna blir allt bredare och därmed inte kan förväntas falla tillbaka utan åtgärder från centralbankerna runt om i världen. Däremot finns det betydande skillnader mellan olika länder, där t.ex. inflationen i redan före kriget var den högsta . Även i ser vi en kombination av lägre tillväxt och högre inflation. senaste prognos anger att BNP-tillväxten faller tillbaka tydligt av 2022, vilket till stor del beror på de faktorer som nämns ovan. tror också på en tydlig dämpning av den ekonomiska aktiviteten, inte minst då styrräntorna väntas höjas från till 2024. Det kan få betydande effekter, inte minst på högt belånade hushåll som kan få se sina disponibla inkomster dämpade kraftigt. Stigande boräntor, höga energikostnader och en svag utveckling av disponibelinkomsten gör att tror att bostadspriserna faller med . Det får i sin tur effekten att bostadsbyggandet väntas minska . Till detta kommer att svensk ekonomi har haft en svag utveckling i ett internationellt perspektiv . hade underliggande ekonomiska problem redan innan coronapandemin bröt ut. hade nästan den lägsta tillväxten per person i hela EU och är det enda land där arbetslösheten, jämfört med , var högre redan innan krisen bröt ut. har haft bland EU:s högsta arbetslöshet. Hög arbetslöshet och bidragsberoende är inte minst ett strukturellt problem bland utsatta grupper på arbetsmarknaden. Att stora grupper inte är självförsörjande innebär stora påfrestningar för den gemensamma välfärden och skatteintäkterna. Den disponibla inkomsten har utvecklats svagt i , och kommer att bli negativ. Den ekonomisk-politiska krishanteringen under pandemin har dock medfört att ekonomiska situation är något bättre än många andra jämförbara länder i EU. fastslår att de ekonomiska krisåtgärderna över lag varit lyckade och i stort gett goda resultat. Det beror framför allt på att partier utanför regeringen har varit pådrivande i just dessa frågor alltsedan krisen startade. Utan arbetet i hade en betydande andel av de viktigaste krisstöden över huvud taget inte kommit på plats, haft sämre villkor eller försenats. Partierna utanför regeringen har sedan pandemins början lagt fram flertalet av de avgörande förslagen i den ekonomiska krispolitiken. Det gäller bl.a. omställningsstöd, hyresstöd, slopade arbetsgivaravgifter, permittering, omsättningsstöd, statliga räntekrediter, sänkt ränta på uppskjutna skatteinbetalningar, undantag av förmånsbeskattning, förstärkningar av äldreomsorgen, evenemangsstöd och stöd till civilsamhället. Regeringen menar nu att ekonomiska problem enbart är en effekt av coronapandemin – och invasion av . Det stämmer dock inte. Den svenska arbetsmarknaden har underpresterat , även om den har satts i blixtbelysning under coronakrisen. Den höga arbetslösheten – i synnerhet långtidsarbetslösheten – är fortsatt ett av största problem, och regeringens förda politik och passivitet är en stark bidragande orsak till problemets omfattning. Även för de som har ett jobb har utvecklingen varit svag . Reallöneutvecklingen, löneökningar utöver inflationen, har tidigare legat på , men har reallönerna vuxit totalt. Prognoserna för åren framöver pekar på en liknande utveckling. Det är resultatet av en politik där arbetslinjen har försvagats, företagsklimatet har försämrats och konkurrenskraften urholkats. När detta nu läggs till högre inflation och stigande räntor riskerar utvecklingen att försämras ytterligare. gick in i coronakrisen med relativt starka offentliga finanser, framför allt i form av en låg statsskuld. Finans- och penningpolitiken har stimulerat ekonomin mer eller mindre oavbrutet i ett drygt årtionde. Konsekvensen är att stora skulder bland hushåll och företag, och andra ekonomiska obalanser, har byggts upp i ekonomin. Stora skulder och obalanser riskerar att dämpa ekonomins tillväxtförmåga. Med säkerhet spär detta på risken för nya kriser. har fortfarande utrymme att använda finanspolitiken för att dämpa effekterna av höjd inflation. bör finanspolitiken i normalfallet inte vara expansiv i ett läge med hög inflation och ett positivt BNP-gap. Den finanspolitiska inriktningen framöver kommer att kräva en avvägning i detta hänseende. Det s.k. massflyktsdirektivet har aktiverats av EU med anledning av invasion av , vilket innebär att flyktingar från får ett tidsbegränsat arbets- och uppehållstillstånd i EU:s samtliga medlemsländer. Reglerna gäller inledningsvis , men kan förlängas som mest. Direktivets aktivering påverkar de offentliga finanserna i flera avseenden. Först och främst ger direktivet rätt till boende och vård som inte kan anstå, men även till skolgång och vård till barn. Flyktingar från har utöver detta även rätt till dagersättning när de befinner sig i . Direktivets aktivering påverkar därmed den offentliga konsumtionen på såväl statlig som regional och nivå. I detta läge är det centralt att staten tar stort ansvar för de ökande kostnaderna som det tillfälligt höga mottagandet medför för landets kommuner. Inriktning för den ekonomiska politiken Budgetpolitiken och det finanspolitiska ramverket Det finanspolitiska ramverkets syfte är att skapa stabila förutsättningar för att kunna bedriva en långsiktigt hållbar finanspolitik. innehåller bl.a. de budgetpolitiska målen som består av ett överskottsmål, ett skuldankare för den offentliga sektorn, ett utgiftstak för statens utgifter samt det kommunala balanskravet. Överskottsmålet har tjänat väl som en hörnsten i det finanspolitiska ramverket. Det ger finanspolitiken förutsättningar att dämpa effekten av kriser på tillväxt och sysselsättning. Överskottsmålet bidrar också till den trovärdighet som behövs för att finans- och penningpolitiken ska kunna verka tillsammans, liksom för stabilitet och motståndskraft i svensk ekonomi. har visat att det finanspolitiska ramverket är förenligt med en mycket aktiv finanspolitik i en lågkonjunktur. Det är genom att vara återhållsam i goda tider som det skapas utrymme att agera i dåliga. En annan del av det finanspolitiska ramverket är utgiftstaket, som utgör en övre gräns för statsbudgetens utgiftsnivå. Genom utgiftstaket ges riksdag och regering goda möjligheter till kontroll och styrning av utgifterna. Enligt de riktlinjer som finns bör en buffert för oförutsedda händelser lämnas obudgeterad under utgiftstaket för nästkommande budgetår. Hur stort budgetutrymmet för reformer på utgiftssidan till slut blir beror bl.a. på hur stor del av budgeteringsmarginalen som tas i anspråk av oförutsedda utgiftsökningar, t.ex. till följd av volymökningar i de transfereringssystemen eller den makroekonomiska utvecklingen. Skuldankaret är ett riktmärke för den offentliga sektorns bruttoskuld som ska uppgå till . Det är avgörande att värna skuldankaret för att kunna eftersträva hållbara offentliga finanser. Annars riskerar statsskulden att försvaga de offentliga finanserna genom ökade räntekostnader. är det en central uppgift att återföra de offentliga finanserna till balans och stärka skyddsvallarna i ekonomin så att ska kunna möta nästa kris med utrymme att agera. är i behov av att hitta tillbaka till en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp en motståndskraft mot kriser samt reformer som leder till att fler kommer i arbete. Med fler sysselsatta ökar välståndet i samhället. Dessutom ökar skatteintäkterna som finansierar rättsväsendet och välfärden. När fler kommer i arbete ökar resurserna så att vi kan säkerställa kortare köer i vården, mer kunskap i skolan, fler poliser i hela landet och ett som håller ihop. En av finanspolitikens huvuduppgifter kommer sannolikt behöva vara att stötta de svenska hushållen för att mildra effekterna av kostnadsökningar till följd av både politiska beslut i och händelser i vår omvärld. För att inflationen ska kunna hållas i schack är det avgörande att penningpolitiken kan verka fullt ut. Det kommer ställa stora krav på finanspolitiken att inte lägga nya bördor på hushållen och fördela bördor som uppstår på ett rimligt sätt. I stället bör finanspolitiken rikta in sig på att bryta den politik som lagt stora nya ekonomiska bördor på hushållen. Bland annat har höga bränslepriser och nedläggningen av ett flertal kärnkraftsreaktorer lett till att kostnaderna för hushållen har pressats upp påtagligt. Givet läget bör det vara uteslutet att det samlade skattetrycket för de svenska hushållen nu tillåts öka. Under nästa mandatperiod kommer trygghet och säkerhet behöva ha en central ställning i budgetpolitiken. Behoven i rättsväsendet och försvaret, samt finansiering av politiska reformer för att slå tillbaka hoten mot det svenska samhället behöver tillgodoses i större utsträckning än . kommer finanspolitiken behöva inriktas mot att på ett betydande sätt stärka vården, skolan och andra delar av välfärden i . För att möjliggöra andra påkallade reformer kommer det därutöver vara nödvändigt att vidta åtgärder för att stärka tillväxten i samhället, öka effektiviteten och minska slöseriet med offentliga medel. Här och behöver den ekonomiska politiken stå redo att hantera eventuella effekter av den stegrande kostnadskris som förstärks av invasion av , och skapa förutsättningar för att öka hushållens och företagens motståndskraft. Skattelättnader – såväl tillfälliga som permanenta – och ekonomiska stödåtgärder kan fortsatt behöva säkras för att hantera hushållens och företagens situation och för att kunna trygga jobben. behöver en ny kurs i den ekonomiska politiken som baseras på reformer och prioriteringar som kan lösa mest allvarliga problem. Prioriteringar som stärker hushållens ekonomi. Prioriteringar som ser till att alla i som vill och kan arbeta också ska ha ett arbete att gå till. Prioriteringar som rustar motståndskraft – såväl ekonomiskt som militärt. Prioriteringar för brottsbekämpning och ett starkare rättsväsende. För ökad företagsamhet, fler investeringar, mer forskning och en högre tillväxttakt. behöver en politik som fokuserar på att öka arbetsutbudet och säkra en effektiv användning av gemensamma skattemedel. Nivån på skatterna påverkar drivkrafterna till arbete. Fler behöver komma i arbete och uppleva att de får valuta för den skatt de betalar. Svenska hushåll behöver få större ekonomiska marginaler. För att råda bot på de försämrade villkoren att investera i behöver de politiska prioriteringarna kommande år tydligt riktas mot att förbättra villkoren för företagande och skapa förutsättningar för ökad tillväxt. Regelbördan på företagande behöver minska, och investeringarna i infrastruktur, utbildning och forskning behöver öka. Politiken behöver säkra bättre villkor för industrin genom att upprusta elnätet och ge förutsättningar för investeringar i ny kärnkraft. Bostadsmarknadens funktionssätt behöver förbättras så att det blir enklare att flytta till jobb och rekrytera personal. För att stärka säkerhet behöver mer resurser tillföras för att öka motståndskraft och stärka vår försvarsförmåga. För att kunna hantera en alltmer osäker och instabil omvärld behöver vi betala för det försvar som detta kräver. Försvarsmyndigheterna behöver långsiktiga besked för kunna planera tillväxt av personal, materiel och övning för att bygga försvarsförmåga. Målsättningen är att försvarsanslagen bör uppgå till av BNP . Anslagsökningen är avgörande främst för att kunna möta det försämrade säkerhetsläget, möjliggöra en stärkt förmåga samt även för att kunna uppfylla kraven för ett möjligt medlemskap i . Försvarsmakten behöver ökade resurser för mer personal, modernare utrustning och förutsättningar för en ökad övningsverksamhet. Därtill är det även angeläget att öka försvarsmaktens tekniska förmåga som kommer att ha stor betydelse på det framtida slagfältet. För att öka tryggheten och pressa tillbaka våld och kriminalitet är det av stor vikt att stärka rättsväsendet. Betydande skärpningar av strafflagstiftningen är helt nödvändigt för att hålla gängkriminella borta från gator och torg. Med ambitionen att betydligt fler brottslingar ska vistas i fängelse krävs också att hela rättskedjan prioriteras – för att kunna rusta , , domstolarna och Kriminalvården. Särskilt viktigt är fortsatta satsningar som ger oss en realistisk möjlighet att öka antalet poliser betydligt. Stärkt ekonomi för hushåll Till följd av ett högre inflationstryck och invasion av finns en stor risk för att prisuppgångarna minskar hushållens köpkraft i . företrädare har meddelat att räntehöjningar kommer att infalla tidigare än förväntat för att hantera inflationstrycket. Bankerna har redan börjat höja sina listräntor för bolån i och med de högre marknadsräntorna. Svenska hushåll har pressats av historiskt höga elpriser. Omfattande problem i energiförsörjningen, som bl.a. är en följd av regeringens kärnkraftsavveckling, har medfört stigande elpriser som slår hårt mot tillväxten och hushållens ekonomi. Före kärnkraftsnedläggningen var det små skillnader i elpriserna mellan norra och . Efter nedläggningen av är priserna i ofta högre än i norra . har ett antal olika skatter höjts som medfört minskade ekonomiska marginaler för svenska hushåll. Även om vissa skattelättnader har genomförts har olika skatter på jobb och företag höjts , liksom på sparande, el, bilar och drivmedel. Till detta har en mängd nya skatter införts som flygskatten, elektronikskatten och plastpåseskatten – alla skatter som läggs på hushållen. Drivmedelspriserna har nått nivåer som medför att vissa tvingas säga upp sig från jobbet när pendlingen blir för dyr, och medför konkurser och uppsägningar inom exempelvis jordbruket och åkerinäringen där drivmedel är en särskilt stor kostnad. Det här bidrar till att driva upp inflationen som gör att den ekonomiska situationen för hushållen blir alltmer pressad, och medför negativ reallöneutveckling för hushållen . Till detta kan eventuellt stigande räntekostnader medföra minskad konsumtion, vilket riskerar att leda till ökad arbetslöshet och svårigheter för många hushåll att klara sina krediter. En betydande minskning eller avveckling av produktion i svenskt jordbruk skulle slå hårt mot hushållens ekonomi och äventyra vår inhemska livsmedelsproduktion på både kort och lång sikt. Livsmedelsförsörjningen i är inte hotad , men om säkerhetskrisen i vårt närområde förvärras är det viktigt att vi är förberedda. Mot bakgrund av den rådande situationen krävs mer kraftfulla åtgärder för att säkra svensk livsmedelsförsörjning, dämpa kostnadskrisen samt mildra effekterna av prishöjningar för svenska hushåll. Regeringens ekonomiskpolitiska ambitioner bygger trots kostnadskrisen på ökade skattebördor på svenska hushåll. Socialdemokraterna med samarbetspartier hotar dessutom med ytterligare pålagor på hushållen i olika former – bl.a. genom fastighetsskatt, högre skatt på sparande, högre bilskatter och minskat rutavdrag. Det är en väg som vore mycket riskfylld för , med sammanlagda ekonomiska konsekvenser som är svåra att överblicka. Sammantaget är det uppenbart att den växande ekonomiska bördan på svenska hushåll till stor del är en konsekvens av en undermålig, men högst medveten, politik. Det här fordrar att politiken kommande år riktas mot att avveckla den politik som har skapat en alltmer trängd ekonomisk situation för hushållen och, i takt med att ekonomin tillåter det, i stället eftersträvar att stärka människors privatekonomi. En starkare ekonomi och fler i arbete skapar förutsättningar för högre pensioner. Inget är viktigare för en högre pension än att sysselsättningen, tillväxten och reallönerna ökar. Pensionerna ska stärkas. Det finns ett stort värde i att ge landets pensionärer större ekonomiska marginaler. kan många pensionärer inte få ekonomin att gå ihop och därför behöver mer göras för att förbättra pensionärernas ekonomi. Det är avgörande att inom pensionssystemet upprätthålla ett respektavstånd mellan de som har arbetat ett helt yrkesliv och de som inte har gjort det. Det ska löna sig att ha arbetat. Under nästa mandatperiod behöver reformer av pensionssystemet göras, och skatten för pensionärer sänkas ytterligare. Den som under ett helt arbetsliv varit med och byggt måste känna att det premieras – att pensionen räcker till. Det är både rätt och rättvist att pensionärer får mer pengar kvar i plånboken. Svenska bensin- och dieselpriser är på historiskt mycket höga nivåer, vilket ökar pressen på hushållens ekonomi – liksom för de branscher där drivmedel är en stor kostnad. Redan innan kriget bröt ut var det svenska dieselpriset det högsta i världen. är världens tredje största producent av olja. Skulle stora delar av olja falla bort på grund av bl.a. än skarpare sanktioner skulle oljepriset kunna nå betydligt högre nivåer än de rådande. Utöver detta har även reduktionsplikten, inblandning av biodrivmedel, lett till högre bränslepriser. har betydligt högre krav på inblandning än övriga EU-länder. Detta gäller i synnerhet diesel, där inblandningen är som störst. Reduktionsplikten behöver ses över i syfte att reducera de kostnader dagens inblandningskrav medför för den som är beroende av bilen. Om ska hålla ihop måste människor ha råd att transportera sig till jobb, familj, vänner och fritidsaktiviteter. Det är inte rimligt att den som bor på landsbygden och är beroende av bilen ska dra ett mycket tyngre lass för klimatomställningen än den som bor i storstan. Mot bakgrund av de höga bränslepriserna, är det motiverat att underlätta arbetsliv och vardag för de som är beroende av bilen. har viktiga åtgärder vidtagits på initiativ från våra partier i för att sänka bränslepriserna, något som blir verklighet. Fler insatser behöver prioriteras framöver för att reducera kostnaderna för att transportera sig med bil. Vidare behöver laddinfrastrukturen fortsatt byggas ut för att underlätta elektrifieringen av fordonsflottan. Att pressa tillbaka arbetslösheten är avgörande för framtid av många skäl. Betydelsen av egen försörjning går inte att överskatta, vare sig för den enskilde eller för samhället. Med en åldrande befolkning behövs varenda arbetad timme för att klara välfärdens finansiering. Den höga arbetslösheten kan också resultera i ohälsa, och leder i längden till sämre pensioner och försvårar inkludering och integration för de som i stället fastnar i livslångt utanförskap. Det innebär också att människor inte inkluderas i en arbetsgemenskap, och inte heller får chansen att visa vad de går för och bidra till det gemensamma. Arbetslöshet och utanförskap kan också innebära hopplöshet och frustration, som kan utgöra grogrund för de kriminella gängens rekrytering. Större incitament till arbete behöver en politik för full sysselsättning. En viktig anledning till den höga arbetslösheten i är att det inte lönar sig tillräckligt att gå från bidrag till arbete. Bidragsberoendet bland de med arbetsförmåga behöver brytas. Principen om att alla som kan och vill arbeta i också ska ha ett jobb att gå till ska vara ett rättesnöre för politiken under kommande mandatperiod. kommer inte kunna bryta de allvarliga integrationsproblemen – som har inneburit att många utrikes födda aldrig närmat sig det svenska samhället och arbetsmarknaden – om det inte lönar sig bättre att göra rätt för sig och gå till jobbet. Integrationspolitiken bör genomsyras av tydliga krav och förväntningar på att människor ska bli självförsörjande. För låginkomsttagare lönar det sig sämre att gå från bidrag till arbete i än i nästan något jämförbart land. Detta är en viktig orsak till den misslyckade integrationen och till att långtidsarbetslösheten fortsätter att vara hög. Lägre skatt på låga inkomster är därför en central del för att fler ska få egen lön och en arbetsgemenskap. Höjd status för egen försörjning bidrar även till att stävja det utanförskap som utgör kriminalitetens grogrund. I takt med att ekonomin tillåter, bör skatten på att arbeta kunna sänkas – framför allt på låga och medelstora inkomster. Ska vi möjliggöra växande företag, högre tillväxt och hög kvalitet i välfärden behöver vi fler arbetade timmar. Om utbytet av att arbeta ökar kommer arbetslösheten att bli lägre och arbetslöshetstiderna kortare. Dessa samband har ett robust stöd inom den nationalekonomiska forskningen och det är denna insikt som ligger bakom exempelvis jobbskatteavdraget, som i någon form finns i de flesta länder. Att det lönar sig för dåligt att gå från bidrag till arbete gäller för försörjningsstöd och etableringsersättning, men också för de som har a-kassa eller aktivitetsstöd. Alltför många kan eller väljer att inte försörja sig själva fullt ut trots att , före coronapandemin, precis genomgått en stark högkonjunktur. Detta ställer krav på strukturella reformer på den svenska arbetsmarknaden och inte minst i de svenska bidragssystemen. kan den sammantagna nivån av olika bidrag och ersättningar innebära att det inte lönar sig tillräckligt att börja jobba i stället för att leva på bidrag. har exempelvis försörjningsstödet höga marginaleffekter, och de krav som ställs på den som står utan arbete ser olika ut i olika delar av landet. För att bryta det utanförskap som förstärks och som gör att alltför många inte kan försörja sig behöver en stor bidragsreform genomföras som bygger på följande delar: Skärpning av socialtjänstlagen och annan relevant lagstiftning så att samtliga kommuner i ställer likvärdiga och tydliga aktivitetskrav på de som har försörjningsstöd på grund av arbetslöshet. Den som har försörjningsstöd ska även kunna delta i samhällsnyttiga insatser och formerna för detta bör utredas. Begränsning av möjligheten att lokalt skjuta till försörjningsstöd utöver det som anges i riksnormen, för att stärka drivkraften till egen försörjning. Möjligheten att avskaffa rätten till kompletterande försörjningsstöd för den som även har etableringsersättning, för att stärka drivkraften till egen försörjning. Även annan kvalificering in till de svenska transfereringssystemen för den som är nyanländ i kan övervägas. Tydligt förbättrat ekonomiskt utfall för den som går från försörjningsstöd till arbete, antingen i form av en utbetalning eller en skattelättnad, genom att marginaleffekterna vid övergång i arbete minskas påtagligt. Åtgärder för att komma till rätta med problemet med att den sammantagna nivån av staplade bidrag och ersättningar kan göra det olönsamt att gå från bidrag till arbete. Ansvarsfördelning mellan stat och kommun för långtidsarbetslösa. En politik för ökad tillväxt Ska vi långsiktigt ha råd med välfärd och pensioner behövs reformer som säkerställer välståndstillväxt genom högre produktivitet. Utan en växande ekonomi saknas långsiktig finansiering för såväl fler poliser som fler anställda i vården och omsorgen. Samhällsgemenskapen tar skada när människor upplever att välståndet hotas av att fler ska dela på resurser som inte blir större. Endast en växande ekonomi kan bära framtidens välfärd och stärka sammanhållningen. Att den historiskt låga tillväxten per capita har bestått är ett tecken på att tillväxtpolitiken inte är tillräckligt bra. Med de rådande grundläggande problemen i elförsörjningen hotas tillväxt och svenska jobb. Kommuner runt om i tvingas säga nej till företag som vill starta eller bygga ut sin verksamhet på grund av brist på just el. elförsörjningsproblem, som är en konsekvens av en ansvarslös energipolitik, är ett hot mot tillväxt, omställning och landets motståndskraft.