mot · H9024723 · 2022-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:100 ekonomiska vårproposition 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 Åtgärder mot konsekvenser av krig och pandemi Ett effektivt krisstöd som värnar klimatmålen Bryt beroendet av fossila bränslen Riktade stöd till landsbygden och jordbruket Ett krisstöd som värnar dem med minst marginaler Ett ordnat mottagande och en stark välfärd och rättsstat Ge dem som flytt från möjligheter till ett bra liv i 4 Det ekonomiska läget Andra mått på välfärd Utvecklingen av utsläpp av växthusgaser 5 En grön ekonomi En cirkulär ekonomi inom naturens ramar Intensifiera arbetet med att skapa en cirkulär ekonomi En grön industriell revolution Utbildning och vidareutbildning centralt för klimatomställningen Uppmuntra och stärk företagandet Digitalisering som når alla Jordbruk, skogsbruk, vattenbruk och fiske Öka stödet till jordbrukets omställning Fler jobb till funktionsnedsatta Ett skattesystem som ställer om Ett skattesystem för hela 6 Klimatet, miljön och naturen Sänk utsläppen från svensk konsumtion utomlands Satsa mer på naturbaserade klimatåtgärder Storsatsning för industrins omställning Stötta kommunerna i energiomställningen Fossilfria transporter i hela landet Lättare att cykla och åka kollektivt Satsa på järnvägen och sjöfarten Flygets utsläpp ska minska Miljö och biologisk mångfald Skydd av värdefulla skogar och fjällskog Ett förstärkt arbete för miljöer och vatten Alla djur har ett egenvärde och ska bemötas med respekt 7 Ett samhälle där alla människor får växa Höj lönerna i kvinnodominerade välfärdsyrken Satsa på kvinnors arbetsmiljö Krafttag mot mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer och hedersförtryck Ge landsbygderna förutsättningar att bli motorn i klimatomställningen Öka och EU:s självförsörjning Lika rätt, antidiskriminering och nationella minoriteter Återbördande av samiska kvarlevor och offergåvor 8 En stark och trygg välfärd Tänderna är en del av kroppen Bättre samordning mellan BVC och socialtjänst Ge ökade resurser till vårdkompetensrådet Nej till vinstutdelande aktiebolag i skolan Ett fritt och rättvist skolval En bättre skola för alla Bättre ekonomi för studenter Bygg mer bostäder för fler människor Minska klimatpåverkan från byggsektorn Rätt polis på rätt plats Insatser för barn i riskzonen för kriminalitet Mer stöd till brottsoffer 9 En fredlig och rättvis omvärld Satsa på det civila försvaret Global utveckling och rättvisa Mer pengar till biståndet Höj dagersättningen för asylsökande Ge dem som flytt från möjligheter till ett bra liv i 1 Förslag till riksdagsbeslut godkänner förslaget till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, avsnitten 5–9. Vi lever i en orolig tid. av coronapandemi som orsakat sjukdom, död och ekonomisk kris i världen kom Putins invasionskrig i . Detta och pandemins fortsatta framfart gör att omvärldsläget och dess påverkan på ekonomin är fortsatt stor och framtiden mycket osäker. Vi befinner oss i ett klimatnödläge. Då krävs en kraftfull klimatpolitik för att och världen ska klara den omställning som är helt nödvändig. är ett av de länder som har störst utsläpp av växthusgaser per person och år. Negativa effekter av klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald är två parallella kriser som är starkt sammankopplade, och som har en tydlig koppling till mänsklig aktivitet. Det krävs omgående och samordnade insatser på alla politiska nivåer för att motverka negativa konsekvenser av dessa förändringar på jordens ekosystem och på mänskligheten. Utsläppen måste snabbt minska och försvinna helt. IPCC understryker i sin senaste rapport att vi måste vidta omedelbara och genomgripande åtgärder för att ha en chans att nå målet om maximalt uppvärmning. Vi vill att skärper klimatmålen för att nå nettonollutsläpp och vi har en plan för hur det ska gå till. i regering har vi revolutionerat svensk klimatpolitik. Vi har satt som mål att bli världens första fossilfria välfärdsland. Men vi behöver göra mer. De riktigt stora utsläppsminskningarna, som tar oss till mål, ligger ännu framför oss. Att ta oss dit kommer att kräva enorma investeringar på områden som utbyggnad av förnybar energi, hållbara transporter och energieffektivisering av industrin och bostäder i stor skala. För att klara detta vill vi satsa på en investeringsbudget för omställningen. Kostnaderna för att inte göra något är betydligt större än att göra investeringarna . Till exempel kostade översvämningarna i nästan , och bränderna i beräknas ha kostat – mer än en svensk statsbudget. Och är inte det ofantliga mänskliga lidandet inräknat. För att kunna bekämpa klimatförändringarna måste vi också satsa på välfärden. Ett nytt grönt samhälle lämnar ingen utanför – ett rättvist samhällsbygge är en förutsättning för ett hållbart samhälle. Vi dras med en svår underfinansiering av välfärden och pandemin både förvärrade och fördjupade den krisen. Sjukvårdspersonal flyr ohållbara arbetsvillkor och en växande befolkning ger ökade kostnader för barn, unga och äldre. Vi måste få fler att stanna i välfärdsyrkena. Det är bra för att stärka sjukvård och välfärd, men det är också en jämställdhetsfråga. De flesta som jobbar inom vården är kvinnor. Det är att deras löner och arbetsförhållanden blir bättre. Men jämställdhetsarbetet måste intensifieras också när det gäller det ojämna uttaget av föräldraförsäkringen och att vi ska förpassa mäns våld mot kvinnor till historien. Trygghet är avgörande för att kunna bygga ett starkt samhälle och ge individen frihet. Skolan är det viktigaste verktyg vi har för att ge alla en god chans att lyckas i livet. En bra skola föder drömmar, hopp och framtidstro. Skolan ska ge alla barn förutsättningar att nå sin fulla potential. När var sjunde elev inte klarar kan inte en del av skolans pengar gå till vinster i aktiebolag. Därför vill vi i inte att vinstutdelande aktiebolag ska få driva skolor. När skola och samhälle misslyckas förlorar vi människor till kriminalitet. De som kunde blivit välmående, kreativa medborgare som bidrar till samhället riskerar i stället att bli våldsutövare i den illegala ekonomin där många dör alltför unga. Ingen vill att det ska bli så. tycker att vi ska satsa mer på polis och rättsväsen. Vi vet ofta vad som behöver göras, men vi har länge prioriterat ned de åtgärder som långsiktigt verkligen fungerar mot kriminalitet. Brottslighet kan bekämpas med en bra skola och sociala insatser, eller senare med poliser, rättegångar och fängelsestraff. Båda behövs, men det första är både billigare och mer effektivt och har en chans att sätta stopp för brottslighet en gång för alla. är bara en liten del av världen, men vi har enorma möjligheter att hjälpa världen att göra samma omställning som vi. Det gör vi genom att visa internationell solidaritet genom samarbete och gemensam utveckling. Vårt svenska utvecklingssamarbete är i världsklass och bidrar till minskad fattigdom, ökad jämställdhet för kvinnor och flickor världen över, stärkt demokrati, intensivt arbete för mänskliga rättigheter och stora satsningar på klimat och biologisk mångfald. Den feministiska utrikes- och utvecklingspolitiken ska ligga fast och vi ska ha av BNI som bistånd som ett golv, inte ett tak. Världen ser enorma bakslag i arbetet mot svält, och utvecklingen mot de globala hållbarhetsmålen går snarare bakåt än framåt. Då behövs mer internationellt samarbete, inte mindre. 3 Åtgärder mot konsekvenser av krig och pandemi Det har varit en ovanlig tid i finanspolitiken där stödåtgärder för att hantera covid-19-pandemin och konsekvenserna av kriget i har avlöst varandra. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att stötta hushållen när priserna på bränsle och el snabbt stigit. Att tillfälligt lindra de kraftiga ekonomiska konsekvenserna i en svår och osäker tid är något som vi i sympatiserar med och ställer oss bakom. är vi kritiska till hur regeringen utformat flera av de stöd som aviserats och genomförts. När bränsle och el ökar i pris är det viktigt att stödåtgärder riktas till de som drabbas mest, värnar dem som lever nära sina ekonomiska marginaler och inte försämrar våra möjligheter att nå våra klimatmål. Vi är övertygade om att det är möjligt att tillgodose dessa intressen men ser att regeringen systematiskt inte gjort det i sin krispolitik. Därför har vi kontinuerligt bemött regeringens åtgärder med motförslag som vi anser bättre svarar mot de behov som oväntat uppstått av den senaste tidens händelser. Dessa presenteras i tabellen nedan, som visar hur vill utforma krisstödet. Ett effektivt krisstöd som värnar klimatmålen Regeringen har tagit initiativ till en skattesänkning för att sänka priset på bensin och diesel med och vid pump. Det finns människor i som är helt beroende av att ta bilen långa sträckor till arbetet. Skattesänkningen på bränslen gynnar dock inte i första hand dessa människor. I stället har den allra största delen av de minskade utgifterna för bränsle gått till relativt rika personer i de stora och medelstora städernas ytterkanter. Dessa personer har typiskt sett möjlighet att åka mindre bil till förmån för kollektivtrafik och cykel och har dessutom i genomsnitt större ekonomiska marginaler. Att hålla priset på utsläpp högt är en hörnsten i den svenska klimatpolitiken. Regeringen har utan hänsyn till klimatet sänkt priset på bränsle, i stället för att rikta stöd till de grupper som drabbas hårt när priserna stiger. Konsekvensen är att stödåtgärderna som regeringen genomfört är otillräckliga för dem som behöver dem och onödiga för många som inte behöver dem. Det är varken bra klimatpolitik eller bra krispolitik. Arbetet med naturens resiliens och anpassning till klimatförändringarna behöver fortsätta, trots att vi befinner oss i ett ekonomiskt utmanande läge. Därför avsätter vi pengar till klimatanpassning och återinför den satsning på att skydda skog som ströks ur budgetpropositionen av , . Bryt beroendet av fossila bränslen invasion av har med förkrossande tydlighet visat att energipolitiken och säkerhetspolitiken är tätt sammanvävda. Vi vill att ska vara helt oberoende av rysk olja, fossilgas och uran och att EU slutar importera dessa bränslen för att sluta finansiera Putins krigskassa. Detta kräver både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. som vi vidtar krisåtgärderna behöver vi intensifiera omställningen av våra transport- och energisystem. För att ska kunna sluta importera rysk olja och gas måste vi vara solidariska. Ett sätt kan bidra på är att producera mer el, så att vi kan exportera mer till europeiska länder som i sin tur kan avstå rysk import. Vi vill införa en lokal elbonus för förnybar elproduktion som ger kommunerna reda pengar för att upprätthålla och utöka sin produktion av förnybar el. För att minska vårt energiberoende vill vi återföra de medel som avsattes till att energieffektivisera flerbostadshus i budgetpropositionen . Även hushållen kan bidra och vi vill därför utöka det gröna avdraget så att det inkluderar åtgärder för energieffektivisering och byte till mer klimatsmarta uppvärmningskällor. Riktade stöd till landsbygden och jordbruket Landsbygden drabbas hårt av ökade el- och bränslepriser då man i regel behöver köra längre och bor både större och utanför fjärrvärmenäten. För att underlätta livet på landsbygden har vi därför föreslagit ett engångsbidrag till alla boende i stödområde 1, 2 och 3 och en utökning av den generella sänkning av inkomstskatten som vi i regering införde för stödområde 1 och 2. Ett snabbt sätt att bli kvitt beroendet av bränslen är att byta till elbil. För att ge landsbygden ytterligare incitament att göra detta byte vill vi höja elbilsbonusen med i stödområde 1, 2 och 3, införa en skrotningspremie och avsätta medel till att bygga 100 000 nya laddpunkter för elbilar. Även kollektivtrafiken drabbas av högre priser och vi vill därför avsätta ett stöd till den för att undvika prisökningar. Jordbruket är en nyckelsektor i omställningen, men tyvärr också känslig för ekonomiska chocker. I stället för att sänka skatten på bränsle som regeringen föreslagit vill vi införa ett generellt jordbrukaravdrag, ett djur- och vallstöd och ett utökat Norrlandsstöd. Ett krisstöd som värnar dem med minst marginaler En annan grupp som drabbas hårt när priserna stiger är de som redan lever med små marginaler. Här återfinns bl.a. många ensamstående föräldrar och deras barn, pensionärer, studenter och människor som erhåller sjuk- och aktivitetsersättning. Dessa vill vi särskilt värna i de krisåtgärder vi föreslår. De som har lägre inkomster lägger större andel av sin inkomst på mat. En tillfällig sänkning av matmomsen är därför ett bra sätt att skapa lite mer andrum i privatekonomin. Många pensionärer lever med mycket små marginaler. Garantitillägget kommer först , men kostnaderna för många pensionärer skenar . Vi vill därför överbrygga perioden fram till dess med ett motsvarande stöd, som betalas ut på samma grunder och med samma belopp som garantitillägget kommer att göras. Ett ordnat mottagande och en stark välfärd och rättsstat bedömer att ett stort antal flyktingar från kommer att komma till . För att bättre hantera situationen ökar vi förvaltningsanslaget till Arbetsförmedlingen och höjer dagersättningen för alla asylsökande. Rättsstaten och välfärden måste upprätthålla en god kvalitet. I sviterna av covid-19-pandemin kämpar både polisen och sjukvården med stor belastning. Vi avsätter därför till polisen för att rätt polis ska vara på rätt plats. Lönerna i många kvinnodominerade vårdyrken är alltför låga sett till en mycket pressad arbetsmiljö, varför det sker en flykt av exempelvis sjuksköterskor därifrån. Detta måste få ett slut. Vi avsätter därför till att dra igång en lönesatsning på sjukvården. Ge dem som flytt från möjligheter till ett bra liv i vill att de ukrainare som omfattas av massflyktsdirektivet och har fått tillfälligt uppehållstillstånd ska omfattas av samma regler som asylsökande som beviljas uppehållstillstånd. De ska ha rätt till boende i en kommun och till etableringsinsatser såsom etableringsersättning, svenskundervisning och hjälp med att hitta ett arbete och utbildning. De ska också ha samma rätt till vård. Vi förstärker arbetet med kulturens återhämtning för att fria aktörer och kulturskapare runt om i landet ska ges goda förutsättningar att komma igång och utveckla sin verksamhet samt stärkas framåt. Vi gör en extra satsning på barns och ungas kultur. Under coronapandemin har barn gått miste om viktiga kulturupplevelser och många har halkat ur . Vi stärker därför kulturskolestödet och Skapande skola för att möjliggöra extra insatser för barns skapande och kulturupplevelser med till och till . Vi stärker fristadssystemet med för att fler hotade journalister, konstnärer och författare ska kunna verka fritt i . Tabell Åtgärder mot konsekvenser av krig och pandemi Minska beroendet av fossil energi, miljö Anslag, miljoner kr Lokal elbonus till kommuner Stöd till ökad klimatanpassning Program för energieffektivisering av flerbostadshus Höjd elbilsbonus i landsbygd Utökat grönt avdrag för energieffektivisering Lindra konsekvenser för svenska hushåll och företag Engångsbidrag stödområde 1, 2 och 3 Sänkt skatt stödområde 1 och 2 Halverad moms på livsmedel Halverad moms på restaurang Höjt bostadstillägg för pensionärer och personer med SoAE Höjt studiestöd och extra utbetalning Stöd till kulturens återstart m.m. Välfärd, trygghet och flyktingmottagande Lönesatsning inom kvinnodominerade yrken Satsning på polisen för att fylla civila vakanser Höjd dagersättning för asylsökande Förlängd etableringsersättning för nyanlända invandrare 4 Det ekonomiska läget Världspolitiken och världsekonomin präglas av Putins oprovocerade anfallskrig mot . Den ryska invasionen är en humanitär katastrof och har lett till tusentals döda och tvingat miljontals på flykt. räknar i sin senaste prognos med att 80 000 ukrainska flyktingar kommer att komma till . Vi ska ta vårt ansvar och välkomna de som är på flykt från krig och förstörelse och göra vad vi kan för att stötta kamp mot den ryska invasionen. Det har sällan varit så tydligt att energipolitik också är säkerhetspolitik. satte press på de europeiska ekonomierna och hushållen genom att minska gasleveranserna till och därigenom kraftigt öka priserna på el och energi. är en stor exportör av fossila bränslen till . Den ryska ekonomin är uppbyggd kring export av fossila bränslen och det är intäkterna från den fossila ekonomin som göder Putins krigskassa. är också inblandat i byggandet och driften av flera europeiska kärnkraftverk och har levererat uran till flera svenska kärnkraftverk. Sedan den ryska invasionen av har priserna på diesel och bensin stigit kraftigt. Trots de hårda sanktionerna från EU och fortsätter de stora inköpen av fossila bränslen från , framför allt gällande gasen. Även från flödar in i den ryska krigsmaskinen . har varit drivande i att försöka stoppa den svenska importen av rysk fossil energi som finansierar det ryska krigsmaskineriet. De andra riksdagspartierna, med undantag av , valde dock i det första skedet att inte ställa sig bakom vårt initiativ att stoppa importen av ryska fossila bränslen. Sent omsider har flera av de andra partierna nu svängt och anslutit sig till vår hållning. Generellt sett har ekonomiska återhämtning efter pandemin varit snabb och sysselsättningsgraden är nu högre än vad den var före pandemin. Arbetslösheten fortsätter att sjunka men beräknas vara något högre än före pandemin. Utvecklingen väntas mattas av något och det ekonomiska läget är osäkert. Den faktor som främst bidrar till osäkerheten är krig i , men även pandemin och åtgärder mot den i omvärlden samt utbudsrelaterade störningar bidrar till osäkerheten. Diagrammet nedan visar sysselsättningsgrad och arbetskraftsdeltagande så som presenterat i regeringens vårproposition. Diagrammet bygger på data från SCB och regeringens egna beräkningar. invasion av och de höga energipriser som det ryska agerandet medfört har bidragit till att inflationen i och många andra delar av världen nu ökar kraftigt. Utöver höga priser på energi har inflationen drivits på av problem på utbudssidan av ekonomin då den ekonomiska återhämtningen gått fortare än många räknat med, vilket lett till flaskhalsar när företag och leverantörer inte hunnit med att skala upp sina verksamheter tillräckligt fort. Det ger fortsatt stora globala fraktproblem med ökade kostnader som följd. Detta innebär att de prisökningar som vi ser just nu är importerade och en följd av händelser i omvärlden. höjde reporäntan till och har signalerat att ytterligare höjningar är att vänta . Den reala räntan beräknas dock även framöver vara mycket låg. Diagrammet nedan visar KPIF-inflation och bidraget från energipriser så som det presenterats i regeringens vårproposition. Diagrammet bygger på data från SCB och regeringens egna beräkningar. Trots omfattande finanspolitiska åtgärder är statsskulden fortsatt låg. Med anledning av pandemin lade den rödgröna regeringen hela 20 extra ändringsbudgetar på bord. Regeringen beräknade i budgetpropositionen att stödåtgärderna och stimulanserna i ordinarie budgetar och extra ändringsbudgetar summerar till nästan . Den aktiva finanspolitiken under pandemin spelade en avgörande roll för att skydda människors försörjning och för att möjliggöra en grön ekonomisk återstart. Stora statliga tillskott till regionerna gav sjukvården bättre förutsättningar att bekämpa sjukdom och rädda liv. Trots stödåtgärderna och stimulanserna beräknas skuldkvoten för offentlig sektor bli lägre än vad den var före pandemin. Den svenska statsskulden är låg i ett internationellt perspektiv, och vi har en unik möjlighet att göra avgörande investeringar för att bygga det gröna folkhemmet. Nedan visas utvecklingen av offentlig sektors konsoliderade bruttoskuld så som den presenterats i regeringens vårproposition. Grafen bygger på siffror från och regeringens egna beräkningar. Även en internationell jämförelse kan ses nedan. Källa: Ekonomifakta. För att klara klimatkrisen behövs det stora investeringar i framtidens teknologier och lösningar. Vi som samhälle behöver kraftsamla för att tackla den alltmer akuta klimatkrisen. En kraftig och snabb utbyggnad av förnybar energi är också det bästa vi kan göra för att så snabbt som möjligt bryta vårt beroende av rysk fossil energi. finns det bland kommuner och regioner ett stort behov av att investera i sådant som lokaler och personal och deras arbetsmiljö. Den fråga vi står inför är om vi ska ta oss an dessa utmaningar här och eller skjuta över en mycket större nota i form av en skenande klimatkris, välfärdsarbetare som blir sjukskrivna på grund av en ohållbar arbetsmiljö och barn som inte klarar av skolan. För är det självklara svaret att vi måste ta oss an detta . Därför krävs det en reformering av det finanspolitiska ramverket. Vi befinner oss i ett mycket gynnsamt läge för att genomföra stora investeringar i den gröna omställningen och skjuta till mer resurser till välfärden. finanspolitiska ramverk framstår i en internationell jämförelse som mycket stramt – trots att statsskuld i ett internationellt perspektiv är mycket låg. höjs fler och fler röster – från forskare, ekonomer och fackföreningar – för att utnyttja det goda finansiella läge vi befinner oss i för att storsatsa på att investera oss ur klimatkrisen och satsa på välfärden. Det nuvarande finanspolitiska ramverket är i dagens läge en zombie. Det är i praktiken dött, men de andra partierna försöker med en läpparnas bekännelse få det att verka levande. Vi ser i hur partier som säger sig stå bakom ramverket lägger ofinansierade förslag på utgiftsökningar och inte följer den praxis som tidigare funnits gällande en sammanhållen budgetprocess. Det krävs ett rejält omtag kring finanspolitiken för att undvika en situation där vi i praktiken står utan ett ramverk. Översynen av det finanspolitiska ramverket bör därför tidigareläggas och regelverket måste klimatanpassas. Ett reformerat ramverk ska ge utrymme för en grön statlig investeringsbudget på . Det nuvarande mycket strama överskottsmålet bör ersättas med ett balansmål för att ge utrymme åt välbehövliga välfärdssatsningar. Det skulle stärka svensk ekonomi på såväl kort som lång sikt. Andra mått på välfärd Vårpropositionen innehåller , efter initiativ av i dåvarande regering, ett avsnitt med flera olika välståndsmått för att ge en bredare bild av den ekonomiska utvecklingen. Det traditionella fokuset på bruttonationalprodukt missar många delar av den ekonomiska utvecklingen som är viktiga att mäta och utvärdera. Det är exempelvis viktigt att den ekonomiska politiken även tar klimat, miljö, hälsa och hur resurser fördelas i beaktande. Vi vill fortsätta att utveckla och förbättra välståndsmåtten för att se till att den ekonomiska politiken har ett brett perspektiv och även beaktar sådant som inte fångas av de ekonomiska mått som traditionellt använts för att beskriva den ekonomiska utvecklingen. Det är viktigt för att se till att den ekonomiska utvecklingen blir mer rättvis och mer hållbar. Välståndsmåtten som presenterades i regeringens vårproposition kan ses nedan. Många av indikatorerna rör sig i en positiv riktning. För de sociala och miljömässiga indikatorerna gäller utvecklingen för det mesta och inkluderar därmed perioden då pandemin inleddes. Utvecklingen av utsläpp av växthusgaser Nedan kan vi också mer specifikt se utvecklingen av utsläpp av växthusgaser. Det är tydligt att trenden är nedåtgående. i regering, 2014–2021, tog vi stora steg framåt inom klimatpolitiken och vi befinner oss nu i ett läge där har både en skyldighet och en möjlighet att kraftigt accelerera omställningen och bygga det gröna folkhemmet. konstaterar i sin rapport till regeringen att större utsläppsminskningar krävs i men att klimatomställningen har nått en ny mognad. anser att ska ta sin del av ansvaret för att vi globalt sett ska leva upp till målen i . Utsläppsmålen måste därför skärpas och utsläppen av växthusgaser måste minska i en betydligt snabbare takt än .