ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9024500 · 2022-03-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:153 Genomförande av elmarknadsdirektivet när det gäller nätverksamhet avslår punkt b i 4 kap. 11 § lagen om ändring i ellagen (1997:857). I regeringens proposition finns ett antal välkomna förändringar. Det finns dock vissa orosmoln. I det nya lagförslaget justeras äntligen reglerna så att en mikroproducent inte behöver vara nettokonsument för att slippa betala årlig inmatningsavgift till nätbolaget. Det har dock tillkommit en ny regel, som inte funnits tidigare och som riskerar att motarbeta hela syftet med förändringen, nämligen punkt b att effekten inte får överstiga uttagsabonnemangets effekt. kostar producentsäkring inget extra. Många villor i har en servissäkring på minst 25A och kan man med uttagsabonnemang på 16A exportera 25A utan att behöva betala för ett uttagsabonnemang på 25A. Att införa detta krav kan därmed leda till ökade kostnader för mikroproducenter, tvärtemot intentionerna i denna del av lagstiftningen. Det sägs vara praxis , men verkligheten visar något annat. Ett sådant krav kan därför få långtgående konsekvenser för både befintliga och nya mikroproducenter. Någon särskild bedömning av denna risk och hur nätbolagen förväntas agera har inte gjorts. Det nämns inte heller i konsekvensanalysen. Lagförslaget i denna del bör därför avstyrkas, då övriga delar väl täcker behoven av reglering för mikroproducenter.
mot · H9024502 · 2022-03-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:135 Idéburen välfärd avslår proposition 2021/22:135 Idéburen välfärd. Regeringen föreslår i den aktuella propositionen att upphandlande myndigheter ges möjlighet att reservera rätten att delta i upphandlingar av vissa välfärdstjänster till idéburna organisationer och att en bestämmelse införs i lagen (2008:962) om valfrihetssystem som gör det möjligt för upphandlande myndigheter att i samma utsträckning reservera rätten att få delta i ett valfrihetssystem till idéburna organisationer. För är det viktigt att värna den fria etableringsrätten inom välfärdens verksamheter. Idéburna verksamheter inom välfärden spelar en mycket viktig roll och tillför stora värden för samhället och enskilda individer. Svensk välfärd hade varit avsevärt sämre om det inte var för den mångfald av idéburna verksamheter som återfinns runt om i vårt land . En mängd verksamheter och viktiga funktioner i svensk välfärd skulle knappt existera utan ideella aktörer. En helt avgörande del i att underlätta valfrihet och mångfald inom vård, utbildning och socialtjänst handlar om att säkerställa att det råder konkurrensneutralitet mellan olika aktörer. Detta stärker förutsättningarna till fler alternativa driftsformer inom hela välfärden. Ett ensidigt gynnande av en viss driftsform genom det system som regeringen föreslår i propositionen leder dock i förlängningen till minskad valfrihet, ojämlika konkurrensvillkor och ineffektivare användning av resurser. Vägen till att utveckla och förbättra svensk välfärd kan inte gå genom att begränsa en betydande andel av de aktörer som erbjuder tjänsterna. En större konkurrens har ett egenvärde i sig och bidrar till att tjänster och tillgänglighet inom välfärdens olika sektorer utvecklas och blir bättre. Välfärden blir sämre om patienter och brukare förhindras att välja privata alternativ. I propositionen saknas fullgod argumentation kring hur välfärden över huvud taget blir bättre i någon form – genom förbättrad kvalitet, tillgänglighet eller brukarmakt – med de förslag som regeringen önskar genomföra. Mer genomgående analyser kring vilka risker och problem de nya regleringarna skulle kunna medföra saknas också. Det är uppenbart att regeringens ideologiska strävan att begränsa privata företag inom välfärdsverksamheter trumfar ambitionen att eftersträva förbättrad kvalitet och tillgänglighet i vår gemensamma välfärd. Ett antal remissinsatser, däribland och , framhåller i sina remissvar att de föreslagna regleringarna i propositionen riskerar att strida mot . anser att förslaget inte kan läggas till grund för lagstiftning. Det finns skäl för politiken att analysera närmare hur olika hinder för idéburna aktörer att verka inom välfärden kan reduceras, och hur deras villkor kan förbättras. Det är dock av största vikt att det inte skapar snedvridning av konkurrensen, försämrad kvalitet och minskad valfrihet. Med anledning av ovanstående anser att regeringens proposition bör avslås. Boriana (M)
mot · H9024504 · 2022-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:187 Genomförande av ändringar i direktivet om miljökrav vid upphandling av bilar och vissa kollektivtrafiktjänster ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljöbilsdefinitionen ska vara teknikneutral och fokusera på fordonets utsläpp – well-to-wheel – samt inkludera biogasfordon och tillkännager detta för regeringen. Enligt regeringens proposition 2021/22:187 Genomförande av ändringar i direktiven om miljökrav vid upphandling av bilar och andra kollektivtrafiktjänster avser regeringen att lägga fram följande förslag: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:846) om miljökrav vid upphandling av bilar och vissa kollektivtrafiktjänster. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:1065) om kollektivtrafik. anser att biogasfordon spelar en viktig roll i övergången till det fossilfria samhället. Biogas har låga utsläpp vid förbränning och tillverkningen är ett effektivt sätt att tillvarata restprodukter. Vi anser att en miljöbilsdefinition ska vara teknikneutral och fokusera på fordonets utsläpp enligt principen ”well-to-wheel”. Vi menar dock att regeringen underskattar den problematik som EU:s definition av ”rena fordon” innebär, där man tillämpar principen om ”zero tailpipe” i stället för ett livscykelperspektiv – även kallat ”well-to-wheels”. Det innebär att alla bilar som drivs med ett bränsle (utom vätgas) kommer att missgynnas och i princip fasas ut. Det gäller inte bara biogasbilar, utan alla bilar som drivs på högblandade och rena biodrivmedel. Men det gäller också s.k. syntetiska bränslen (elektrobränslen) om dessa är gjorda av förnybar vätgas och återvunnen biogen CO₂. Förbränningen ger också då ett utsläpp från avgasröret men kan ur ett livscykelperspektiv innebära låga utsläpp. Detta kommer att påverka svensk lagstiftning och våra upphandlingskriterier i nästa omgång. Och som vi ser saken riskerar detta ånyo att exkludera biogasbilen från miljöbilsdefinitionen. Regeringen har varit oklar när det gäller vilken modell de lutar sig åt avseende miljöbilsdefinitionen: Föredrar de zero tailpipe framför well-to-wheels?
mot · H9024508 · 2022-04-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:148 En ny växtskyddslag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte överföra bemyndigandet i skogsvårdslagen att meddela föreskrifter om åtgärder mot insektshärjning och yngelhärdar till växtskyddslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga bemyndigande om insektshärjningar och yngelhärdar som berör skog och virke till att omfatta även andra växtskadegörare än insekter, vilka kan leda till skador som sprids i landets skogar, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skogsvårdslagen och skötseldirektiven för skyddade skogsområden bör ändras så att begränsning av skadegörare som kan spridas till kringliggande skogar alltid ska kunna begäras av , i linje med tillkännagivande till regeringen , och tillkännager detta för regeringen. I propositionen lämnas förslag till en ny växtskyddslag. Lagen kompletterar EU-förordningen om skyddsåtgärder mot växtskadegörare och EU-förordningen om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet i livsmedelskedjan. Växtskyddslagen syftar, i likhet med EU-förordningen om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, till att ge ett bättre och effektivare skydd mot växtskadegörare vars introduktion, etablering och spridning skulle kunna få oacceptabla ekonomiska, miljömässiga eller sociala konsekvenser. Lagen föreslås innehålla bestämmelser som bidrar till att säkerställa detta, bl.a. bestämmelser om kontroll, kontrollbefogenheter, ingripande och sanktioner vid överträdelser av EU-förordningen och lagstiftningen. Utöver bestämmelser som kompletterar EU-förordningarna föreslår regeringen en nationell reglering för att skydda virkesproduktionen. I sina remissvar avstyrker Föreningen , , och förslaget att flytta bemyndigandet om insektshärjning i 29 § skogsvårdslagen till den nya växtskyddslagen med motiveringen att unik expertkompetens och samordningsförmåga hos riskerar att förloras samt att det ur användarperspektiv innebär en försämring. instämmer med remissinstanserna om att det är olämpligt att flytta ansvar över skogsskydd från till andra myndigheter, liksom att flytta bemyndiganden om insektshärjning till annan lag än skogsvårdslagen. Vi anser att ska vara den myndighet som handlägger frågor som berör skogsskötsel och att skogsvårdslagen ska vara den lag som för skogsägare beskriver ramarna för skogsskötseln och föreskriver nödvändiga åtgärder för skogsskydd. Därför bör inte skogsvårdslagens bemyndigande att meddela föreskrifter om åtgärder mot insektshärjning och yngelhärdar flyttas till växtskyddslagen. I stället anser vi att det bemyndigande beträffande insektshärjningar och yngelhärdar som berör skog och virke som har , bör utvidgas till att omfatta även andra växtskadegörare än insekter, vilka kan leda till skador som sprids i landets skogar. bör vidare ges en starkare roll i detta sammanhang genom att skötseldirektiven för skyddade skogsområden ändras så att begränsning av skadegörare som kan spridas till kringliggande skogar alltid ska kunna begäras av , vilket även följer av tillkännagivande (MJU18) till regeringen .
mot · H9024509 · 2022-04-05 00:00:00 — Utan att ta ställning till om kontroll genom drogtester inom ramen för uppföljningen skulle ge ökad trygghet och säkerhet för barnet, står det klart att behov av stödjande insatser till föräldrarna ändå finns. Regeringen bör uppdra åt lämplig myndighet att utforma ett särskilt riktat stöd till föräldrar som behöver vidmakthålla uppnådd drogfrihet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. vill förstås att barns skydd och säkerhet ska gå först och även garantera barns och ungas trygghet i form av att ha drogfria föräldrar. Dock är det ju svårt att kontrollera allt och även människors droganvändning då ett visst utrymme för fusk och att lämna falska prover alltid finns. Även omvänt kan det finnas risk att spår av droger som använts väldigt långt tillbaka i tiden finns kvar samt att vissa läkemedel ger utslag på testning, vilket kan ge en orätt bedömning av föräldern. Hur testningen faktiskt ska gå till skulle behöva utredas vidare och förtydligas, liksom rättssäkerheten i denna fråga för barn och föräldrar. Regeringen bör utreda frågan ytterligare om hur drogtesterna ska gå till. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Momodou (V) [1] 1959-2020/21. [2] Barns och ungas rätt vid tvångsvård – Förslag till ny LVU (SOU 2015:71). [3] Barnets bästa vid fortsatt vård enligt LVU – Utredning som ett led i socialutskottets beredning av fråga om ändring i LVU, . [4] (statistik om socialtjänstinsatser till barn och unga). [5] barn (2020).
mot · H9024513 · 2022-04-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:162 Elevhälsa och stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att det ska finnas tillgång till specialpedagog och speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser och tillkännager detta för regeringen. välkomnar förslagen i regeringens proposition. När en elev behöver stöd i skolan utanför ramarna för den ordinarie undervisningen, antingen i form av extra anpassningar eller i form av särskilt stöd så är det viktigt att hen får det. Resurserna för särskilt stöd räcker inte till och de insatser som görs och kommer ofta alldeles . Specialundervisningen behöver utvecklas och stärkas upp bl.a. genom att det finns specialpedagoger och speciallärare på alla skolor. delar Specialpedagogiska skolmyndighetens synpunkter i sitt remissvar om att skolorna och elevhälsan behöver tillgång till båda professionerna. Därför räcker det inte som regeringen skriver i propositionen att ställa krav på tillgång till speciallärare eller specialpedagog i elevhälsans specialpedagogiska insatser. Rätten och möjligheterna till särskilt stöd behöver stärkas i alla skolor. För att alla elever ska kunna garanteras det stöd de har behov av måste mer göras. Tillgång till både speciallärare och specialpedagoger på skolorna är ett steg i rätt riktning. Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag som innebär att det ska finnas tillgång till specialpedagog och speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Momodou (V)
mot · H9024514 · 2022-04-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:174 Ett moderniserat konsumentskydd avslår regeringens förslag till undantag i distansavtalslagen avseende ångerrätten för reparationer som har fullgjorts. ser överlag positivt på de förslag som regeringen lämnar i aktuell proposition. ifrågasätter dock förslaget om att ångerrätt inte ska inte gälla för en tjänst som har fullgjorts, om konsumenten uttryckligen har begärt ett besök från näringsidkaren i syfte att denne ska utföra reparationsåtgärder och konsumenten uttryckligen har samtyckt till att tjänsten börjar utföras. Det innebär att reparationstjänsten kommer att vara undantagen från ångerrätten även om näringsidkaren inte har krävt att konsumenten avstår från ångerrätten och det behöver inte heller vara fråga om en brådskande reparationsåtgärd. Konsumenten ska dock ha samtyckt till att tjänsten börjar utföras. Undantaget omfattar enbart reparationsåtgärder. Direktivregleringen i denna del är frivillig för medlemsstaterna att genomföra, varmed frågan uppkommer – precis som regeringen anger i propositionen – om det finns ett praktiskt behov av att ta bort kravet på avstående från ångerrätten i detta fall. Regeringen landar efter ett relativt enögt resonemang i att det ur näringsidkarperspektiv finns ett behov, medan kommer till den motsatta slutsatsen. Vi anser i likhet med och Konsumenter att den nuvarande regleringen i distansavtalslagen är väl avvägd, detta särskilt med tanke på att det redan finns en möjlighet att undanta ångerrätten om konsumenten uttryckligen har samtyckt till att tjänsten börjar utföras och gått med på att det inte finns någon ångerrätt när tjänsten har fullgjorts. Att näringsidkare enligt nuvarande regler kan drabbas av kostnader om de missat att ge konsumenten föreskriven information beskrivs av regeringen som en omotiverat stor fördel för konsumenten i förhållande till näringsidkaren. Vi delar inte den uppfattningen utan hänvisar i stället till vägledningen till direktivet, vari det lyfts att det är en accepterad och rimlig konsekvens av näringsidkarens miss. En lagändring kan riskera att gynna oseriösa företag som lurar på privatpersoner reparationer som de inte behöver. Det föreslagna undantaget omfattar som sagt enbart reparationsåtgärder. Det innebär att frågan om vad som kan anses vara en reparationsåtgärd kommer att ha stor betydelse. Regeringen anser att det ska överlämnas till rättstillämpningen att, i den mån gränsdragningsproblem uppstår, avgöra och utveckla praxis. ser i likhet med att införandet av detta undantag riskerar att leda till gränsdragningsproblem gällande begreppet reparationsåtgärder. Om tjänstens art är oklar kan det bli svårt för konsumenten att veta vilka olika förutsättningar som medför att ångerrätten undantas, dvs. när det räcker med att konsumenten uttryckligen har begärt ett besök från näringsidkaren eller om konsumenten måste ha gått med på att det inte finns någon ångerrätt när tjänsten har fullgjorts. Mot bakgrund av detta bör avslå regeringens förslag till undantag i distansavtalslagen avseende ångerrätten för reparationer som har fullgjorts. Detta bör besluta.
mot · H9024516 · 2022-04-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:157 Tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning avslår proposition 2021/22:157 Tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning. Regeringen föreslår i propositionen en rad förändringar i lagstiftningen avseende fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning. Att som i propositionen bl.a. införa undantag för konfessionella friskolor från skollagens krav på att utbildningen ska vila på beprövad erfarenhet och vetenskaplig grund är för oacceptabelt. När den svenska skolan byggdes upp fanns det en bred politisk enighet kring detta. har enigheten utmanats. Införandet av fristående skolor, såväl vinstdrivande som på konfessionell grund, har bidragit till att elever med olika bakgrund i allt mindre utsträckning möts i en gemensam skola. Det förstärker den segregation och de skillnader som redan finns i samhället. anser att den främsta valfriheten består av de ökade möjligheter till olika livsval som elever med en gemensam grundutbildning kan få efter genomgången utbildning. Därför ser vi inget behov av att i skollagen föra in förtydliganden av konfessionell utbildning och inslag eftersom vi menar att detta inte bör förekomma i skolan. I valfriheten ingår att varje individ själv har rätt att välja livsåskådning och utöva den. Religiös eller annan ideologisk påverkan ska därför inte förekomma i skolan oavsett om det handlar om obligatoriska eller frivilliga inslag i utbildningen. är medvetna om att det förekommer att elever i skolor som är icke-konfessionella larmar om hur deras rätt att utöva sin religion förhindras och försvåras på en del skolor. Rapporter från Stiftelsen och visar dessutom att rasism, som islamofobin är del av, är den största anledningen till diskriminering i skolan. Detta vill vi bekämpa och har därför lagt fram ett flertal motioner som handlar om just rasism i skolan. I det här fallet bör fokus ligga på alla elevers rätt att välja att tro på samt utöva eller inte utöva en religion samt på en religionskunskapsundervisning av hög kvalitet. Inte att skolor ska tillhandahålla konfessionell utbildning eller inslag. Dessutom har regeringen i delar av propositionen valt att fokusera på nyetablering av friskolor med konfessionell inriktning och hur det ska regleras, vilket riskerar att leda till ett system där det råder olika lagstiftning för samma typ av skolor och därmed minska likvärdigheten. Samtliga förskolor, skolor och fritidshem bör hållas konfessionsfria som barnens rätt till att få tro och utöva en eventuell religion ska respekteras. bör avslå proposition 2021/22:157 Tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning. Detta bör besluta. Momodou (V)
mot · H9024519 · 2022-04-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:188 Jämlika regler om föräldraskap i internationella situationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringens förslag ska följas upp i ett tidigt skede utifrån ett barnperspektiv och barnets rätt att känna till sitt ursprung, och detta tillkännager för regeringen. I propositionen lämnas förslag som syftar till att skapa jämlika regler om föräldraskap i internationella situationer. Regeringen föreslår att det ska införas en ny könsneutral föräldraskapspresumtion. Den föräldraskapspresumtion som finns tar endast sikte på män som är eller har varit gifta med barnets mor. Regeringen föreslår att detta ska ändras så att även en icke-födande kvinna i en samkönad relation i vissa fall automatiskt ska anses som barnets förälder i . Regeringen föreslår också en utvidgning av vilka utländska domar och fastställelser av föräldraskap som ska kunna erkännas i . Barnets rätt att känna till sitt ursprung anser att det är positivt att regeringen föreslår regler som tydliggör och säkerställer att fler barn har två rättsliga föräldrar om deras familj flyttar till . En familjekonstellation kan se olika ut och att i lagstiftningen använda beteckningen föräldraskap i stället för moder- respektive faderskap är därför välkommet. hade dock gärna sett att regeringen fört ett djupare resonemang kring förslagen utifrån ett barnrättsperspektiv. Barnets bästa är en övergripande och allmän princip som alltid ska komma i främsta rummet vid åtgärder som rör barn. Men regeringens konsekvensanalys är bristfällig i detta avseende. menar att det är viktigt att fastställande av föräldraskap kan ske på ett smidigt vis och att barnet har två rättsliga föräldrar, är barnets rätt att känna till sitt ursprung av minst lika stor betydelse. Det finns många orsaker till att ett barn har intresse av att få vetskap om sitt biologiska ursprung. Inom psykologin nämns vetskapen om sitt ursprung ofta som en förutsättning för att barnet ska kunna utveckla sin självkänsla och identitet. Att vilja känna till sitt ursprung kan också motiveras utifrån exempelvis medicinska skäl för att få vetskap om ärftliga sjukdomar. anser att det finns frågetecken kring hur regeringens förslag kommer att påverka barns rätt att känna till sitt biologiska ursprung när reglerna tillämpas på barn som tillkommit genom assisterade befruktningar i länder där anonyma tillåts. Vi är inte ensamma om denna ståndpunkt. Liknande kritik lyfts från flera tunga remissinstanser, bl.a. föreslår därför att regeringens förslag ska följas upp i ett tidigt skede utifrån ett barnperspektiv och barnets rätt att känna till sitt ursprung.
mot · H9024521 · 2022-04-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:188 Jämlika regler om föräldraskap i internationella situationer avslår proposition 2021/22:188 Jämlika regler om föräldraskap i internationella situationer. Regeringens förslag handlar om införande av en ny föräldraskapspresumtion i internationella situationer – en kvinna som är eller har varit gift med barnets mor ska på vissa villkor automatiskt anses som barnets förälder i . Utländska domstolsavgöranden om och fastställelser av föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor ska under vissa förutsättningar erkännas i . Flera andra internationellt privat- och processrättsliga regler om föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor föreslås. Enligt regeringen är syftet att få fram inkluderande regler om föräldraskap i internationella situationer, att föräldraskapsregler anpassas till olika sätt att få barn och skaffa familj. Regeringsförslaget är i princip endast inriktat på vuxenperspektivet och föräldraskapet. Det finns ingen jämlikhet i detta, barnperspektivet är åsidosatt. Förslaget att det ska införas nya internationellt privat- och processrättsliga regler om föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor, möter kritik från remissinstanser. Detta kan negativt påverka barns rätt att känna till sitt genetiska ursprung. Det är av största vikt att barn inte fråntas rätten att känna till detta. Barn ska till och med garanteras att kunna få kunskap om sitt genetiska ursprung. Det finns inget resonemang, fördjupad utredning eller analys om hur förslaget relaterar till detta eller till barnets rätt. Barn har rätt till den trygghet som en familj och föräldrar kan ge, det är viktigt att staten i sin lagstiftning strävar efter att tillgodose detta. Därför är det en allvarlig brist att det saknas ett fördjupat resonemang rörande barnets rätt till sitt ursprung. Ett utvecklat resonemang efterlyses även om på vilket sätt förslaget är till barnets bästa. Vidare behöver barn på ett bättre sätt involveras i rättsprocessen och barnperspektivet tydligare lyftas fram i lagstiftningen.