mot · H9024471 · 2022-03-29 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:115 Verksamheten i Europeiska unionen 2 Förslag till riksdagsbeslut 4 Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer 5 Pandemi, vaccination och patent 6 EU:s fleråriga budgetram 2021–2027 7 Den europeiska gröna given 10 EU:s utrikes- och säkerhetspolitik 11 EU:s bilaterala och regionala förbindelser 12 Öppenhet och transparens 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för att EU utser en särskild representant för som ska spela en aktiv roll för att konsolidera insatser för fred, stabilitet och rättsstatlighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU ska rösta för att upphäva patent på vacciner mot covid-19 inom WTO och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU inför en feministisk budget, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den ska verka för att den europeiska gröna given ska innehålla bindande mål på mindre utsläpp till 2030 och nollutsläpp till 2040 samt kompletterande mål för att minska de konsumtionsbaserade utsläppen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att alla EU:s handelsavtal ska innehålla bindande miljö- och klimatklausuler samt att inga avtal ska tecknas med länder som inte skrivit under , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör verka för en uppdatering av det juridiska ramverket så att det blir ett kraftfullt verktyg för att förhindra brott mot naturen genom att inkludera ekocid i Romstadgan, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU avbryter förhandlingarna med om EU-medlemskap om landet antingen upplöser HDP eller dömer ledande företrädare i massrättegångar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU fryser förhandlingarna med om EU-medlemskap tills vidare och att alla de förmåner som förmedlemskapsprogrammet ger, såväl politiskt som ekonomiskt, dras in, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU avbryter flyktingavtalet med och agerar för att våldet och repressionen mot oppositionella upphör i och att alla som fängslats på politisk grund friges, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för ett EU-gemensamt vapenembargo mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utöka stödet till den ryska freds- och demokratirörelsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU konsekvent står upp för mänskliga rättigheter, folkrätten och demokratin i sina relationer till andra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att inga fler odemokratiska EU-handelsavtal tecknas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU försvarar kvinnors ekonomiska rättigheter och inför en feministisk handelspolitik, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU pausar ratificeringen av investeringsavtalet med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att alla EU-länder ska ge av BNI i utvecklingsbistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att alla EU-länder ger av BNI till de minst utvecklade länderna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att ska lämna det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör motsätta sig att EU fördjupar sitt samarbete med på något område och suspendera det nuvarande associeringsavtalet så länge inte avvecklar bosättningarna och vägspärrarna på ockuperat område, avbryter blockaden av och upphör med byggandet av muren på , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta initiativ till att EU inför ett vapenembargo mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU kräver ansvar för vaccin mot covid-19 bland civilbefolkningen på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU kräver att den utlovade folkomröstningen om självständighet hålls och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU säkerställer att handelsavtal och fiskeavtal mellan och , i enlighet med beslut, inte innefattar territorium så länge folk, via deras legitima representant , inte har gett sitt samtycke, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU slutar finansiera den libyska och att relationer med ska bygga på full respekt för asylrätten och mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom EU och () bör agera för en snabb evakuering och vidarebosättning av flyktingar och asylsökande från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör motverka alla beslut som innebär att asylrätten och flyktingars mänskliga rättigheter kränks och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU ska tillsätta oberoende utredningar av huruvida Frontex har brutit mot internationell rätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att lobbyism begränsas i EU till förmån för nationella parlaments inflytande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för ett regelverk som innebär öppna böcker, minskade förmåner och sänkta politikerarvoden för alla EU-parlamentariker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att endast ska sammanträda i och tillkännager detta för regeringen. har i hög grad präglats av coronapandemin. De direkta och indirekta konsekvenserna av pandemin har slagit hårt mot , och världen. Allt tyder på att dessa konsekvenser kommer att bli långdragna och öka den globala ojämlikheten. Vi ser redan nu hur fattigdomen ökar, allra allvarligast bland flickor, kvinnor och de grupper som redan är mest förtryckta. Dessvärre förs en utveckling inom som inte antas lösa dessa problem utan snarare förvärra dem. Konservativa och nationalistiska länder blir fler och aggressivare i sin förtryckande politik och retorik. Även EU drivs med i sådana strömningar, med mer fokus på att skydda EU:s yttre gräns än att arbeta för jämlikhet. Den säkerhetspolitiska situationen i har förändrats och försämrats. anfallskrig mot är folkrättsvidrigt och en humanitär katastrof. Det ställer nya krav på länder att agera för folkrätt och alla länders rätt att försvara sig. Den ryska invasionen av är oprovocerad, olaglig och oförsvarlig. Angreppet är en kränkning av territoriella integritet och suveränitet och innebär ett stort mänskligt lidande för den ukrainska folket. Det är en attack mot fred och rådande säkerhetsordning. I skrivande stund har enligt FN närmare 10 miljoner ukrainare tvingats lämna sina hem. Många är kvar i hemlandet, medan andra har sökt sig vidare till andra europeiska länder. Att ett grannland till EU befinner sig i krig innebär nya utmaningar för unionens medlemsländer. EU har särskilda representanter för en rad länder och områden, bl.a. Bosnien och , för fredsprocessen i , och Sydkaukasien och . Stödet från EU till behöver vara omfattande och långsiktigt. Som en del i detta bör EU utse en särskild representant även för och för eld upphör, demokrati och varaktig fred. ska arbeta för att EU utser en särskild representant för som ska spela en aktiv roll för att konsolidera insatser för fred, stabilitet och rättsstatlighet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Redan innan krig mot befann sig många människor i världen på flykt från förtryck, fattigdom, krig och förföljelse. Kriget i och talibanernas maktövertagande i är bara två exempel på allvarliga situationer i världen. rapporterade att över tre miljoner flyktingar befann sig i . Den humanitära situationen är en katastrof. anser att det bör vara människor på flykt, asylrätten och rättsstaten som behöver skyddas, inte EU:s yttre gränser. Vi bör gemensamt ta ansvar för att välkomna de människor som flyr kriget i , men också genom att skapa en human flyktingpolitik med lagliga vägar in i för de som flyr krig och konflikter på andra håll i världen. har aldrig varit så rikt och så ojämlikt. Ojämlikheten mellan de som har och de som inte har breder ut sig såväl inom länder som mellan länder i . EU:s svar på finanskrisen var ännu mer av den högerpolitik som hade skapat krisen. Bankerna räddades medan kostnaderna fick bäras av oss andra. Den växande ojämlikheten har skapat en grogrund för de nationalister och rasister som vill inskränka demokratin. Med högerns hjälp tar de makten i genom en retorik och en politik som sparkar nedåt. vill se ett nytt europeiskt samarbete som sätter människor och klimat före marknadsintressen. En verklig motkraft mot de nyliberala och rasistiska krafterna i kommer från vänster. Vi lever i en allvarlig tid, men det finns också mycket hopp. driver, tillsammans med andra vänsterpartier i , på för ett samarbete för social rättvisa, jämställdhet och en kraftfull miljö- och klimatpolitik. vet att jämlika samhällen ger större frihet och mer möjligheter till alla människor. Samhällen som är jämlika är också bättre på att lösa större samhällsutmaningar, som patriarkatet, klimatförändringen, rasism eller en otillräcklig välfärd. EU-kritik är en förutsättning för att förändra dagens EU. Denna motion ska inte ses som en uttömmande beskrivning av EU-politik. Här lyfter vi i stället fram några viktiga EU-frågor som berör verksamheten i framför allt utrikesutskott. 4 Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer För är demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer inte förhandlingsbara. Vi försvarar FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna där mötesfrihet, organisationsfrihet, strejkrätt, yttrandefrihet samt allmänna, fria och hemliga val framhålls som nödvändiga beståndsdelar i ett demokratiskt samhälle. Lika stor vikt lägger vi vid sociala framsteg och förbättrade levnadsvillkor. Det innebär att rätten till arbete, utbildning, bostad, vård, omsorg och kultur är nödvändig för ett människovärdigt liv och ett demokratiskt samhälle. Respekten för rättsstatens principer är central för varje demokratiskt samhälle och för respekten för de mänskliga rättigheterna. tillbaka har regimer på flera håll i världen börjat begränsa det demokratiska utrymmet, och särskilt civilsamhällets utrymme, både genom att inskränka möjligheterna att finansiera sin verksamhet och genom hot, våld och begränsningar av grundläggande fri- och rättigheter. antog över 60 länder snarlika varianter av lagar som på olika sätt försvårar eller förhindrar organisationers möjligheter att ta emot internationellt stöd. I pandemins spår har stater hittat ytterligare strategier för att legitimera begränsningar av människors fri- och rättigheter. Omfattningen är mycket oroväckande, men också att stater verkar inspireras av varandra och ibland även samarbeta i försöken att tysta obekväma röster. är på inget sätt undantaget i den oroväckande utvecklingen med demokratins krympande utrymme. En tydlig slutsats från de organisationer som granskar det krympande demokratiska utrymmet är att utvecklingen på flera områden är värst i just , dock från en bättre utgångsnivå. menar att måste arbeta aktivt inom , inte minst i EU, och (), för att vända denna negativa och oroväckande utveckling. Under tid vid makten har haft en oroande utveckling med begränsningar av friheten för medier, universitet och civilsamhället. En lag som antogs hindrar organisationer från att ta emot bidrag från utlandet. är ytterligare ett exempel. Lagändringar som begränsar demonstrationsrätten har presenterats och rapporterar om hur polis trakasserar demonstranter och försöker hindra människor från att delta i protester. har även lokala parlament antagit homofobiska resolutioner och sedan utropat hbtq-fria zoner. hade närmare 100 folkvalda församlingar gått en liknande väg. Risken att förlora pengar från EU har visserligen fått flera regioner att svänga i frågan, men det betyder inte att homo- eller transfobin de facto har minskat i . och pekas ofta, och med rätta, ut som de EU-stater som har mest oroväckande utveckling, exempelvis genom grova inskränkningar av aborträtten. Men de är inte ensamma. I har demonstrationsrätten begränsats genom införandet av straff mot organisationer och genom utökat polisvåld. upphävde det långa undantagstillståndet som kom till efter terrordåden i , men först efter att ha inkluderat flera av delarna i undantagstillståndet i ny lagstiftning. vände utvecklingen i i negativ riktning när högernationalistiska tog makten. Den nya regeringen har bl.a. minskat utrymmet för journalister att verka. politik för att möta utvecklingen med det krympande demokratiska utrymmet utvecklas i motionen Demokratins krympande utrymme (mot. 2018/19:723). Frågan om demokratiska och mänskliga rättigheter i medlemsländerna uppmärksammas genom resolutionerna från och larmrapporterna från . tycker att det är bra men anser att nästa steg bör vara att villkora EU-stödet om länder bryter mot EU:s värderingar och principer eller vägrar följa beslut om att t.ex. ta emot flyktingar, s.k. konditionalitet. Kan ett EU-land inte leva upp till rättsstatens principer eller garantera alla människors grundläggande rättigheter ska landet inte få ta del av några EU-pengar. Vi kan helt enkelt inte fortsätta att subventionera nedmonteringen av rättsstaten och de grundläggande demokratiska rättigheterna, vilket är det som sker i framför allt länder som och . Även internationella konventioner är viktiga i arbetet för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Att valt att lämna Istanbulkonventionen är oroväckande. Istanbulkonventionen är konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet. Konventionen öppnades för undertecknande vid ett ministermöte i . undertecknade konventionen , och ratificerades den. Konventionen fördömer alla former av våld och beskriver våld mot kvinnor som ett uttryck för historiskt ojämlika maktförhållanden mellan kvinnor och män. Att förebygga våld mot kvinnor anses enligt konventionen som avgörande för att kunna uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Istanbulkonventionen är det första internationella rättsligt bindande instrumentet i och ett av de första i världen som explicit kräver förbud mot och åtgärder för att stoppa mäns våld mot kvinnor. Följderna av att lämnar konventionen riskerar att öka våldet mot kvinnor, flickor och kvinnorättsorganisationer som redan nu lever under hårt förtryck. Det riskerar också att fler väljer att lämna konventionen, då en rad länder har signerat konventionen utan att ratificera den. ser Istanbulkonventionen som ett viktigt instrument för att förbättra och stärka nationella lagstiftningar kring kvinnors rättigheter och skydd. 5 Pandemi, vaccination och patent Även om vi här i har kunnat slopa restriktionerna med anledning av coronapandemin pågår smittspridningen fortfarande världen över. Efter det att pandemin blev en realitet påbörjades jakten för att ta fram vaccin mot covid-19. Ett intensivt och imponerande arbete ledde till att vaccin testat och godkänt för storskalig implementering togs fram på mindre än . Den största anledningen till att vaccinet kunde utvecklas så snabbt var offentliga subventioner, tillsammans med att regeringar ingick avtal med läkemedelsföretag om att de skulle köpa ett visst antal doser, vilket garanterade företagens vinster. Mäktiga ledare inom EU såsom och gick ut och sa att vaccinet skulle bli en global kollektiv nyttighet som allmänheten världen över skulle få rätt till. Tyvärr lever politiska beslut inom EU inte upp till dessa ambitioner. Spridningen av viruset är snabbare än den globala distributionen av vaccin. var WHO:s mål att genom Covax leverera två miljarder vaccindoser till länder som inte hade råd att skaffa dem på annat vis. Men man lyckades bara nå upp till hälften. Problemet är i hög grad att världens rika länder hamstrar vaccin. Covax är det enda internationella åtagande EU stöder som finns för att distribuera vaccin globalt. Det säger sig fokusera på att rättvist fördela vaccin i huvudsak med att höginkomstländer genom donationer ökar produktionen av antalet vaccindoser som kan distribueras till låg- och medelinkomstländer. Covax har dock haft stora problem med underfinansiering och med att de avsatta doserna tar att distribuera. Den rikaste delen av världen har redan vaccinerat stora delar av befolkningen och har beställt doser som vida överstiger behoven. uppgav WHO att 2 av 3 personer i höginkomstländerna var vaccinerade med minst en dos. Motsvarande siffra för låginkomstländer var 1 av 7. När det gäller mottagna vaccindoser låg på av befolkningen, medan man i låg på och i på . Det kan inte vara så att vår hälsa är beroende av globala produktionskedjor och multinationella företag som prioriterar vinst framför hälsa. stöder och (tillsammans med över 100 låg- och medelinkomstländers) förslag inom WTO att lyfta på patentet för vaccin mot covid-19 under pandemin för att fler än några få läkemedelsföretag ska ha möjlighet att producera vaccin. EU, , och flera andra höginkomstländer har tidigare röstat emot att patent skulle upphävas och därmed bidragit till att färre vaccindoser kunnat produceras och även att kostnaden per dos är högre. ska dock EU, , och ha enats om huvuddragen i en kompromisstext. Men fler länder måste involveras i diskussionerna. Regeringen bör verka för att EU ska rösta för att upphäva patent på vaccin mot covid-19 inom WTO. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 EU:s fleråriga budgetram 2021–2027 Efter att godkänt EU:s långtidsbudget –2027 och återhämtningspaketet antogs budgetramen av rådet. är positivt till att den i förhandlingarna inför budgeten drivit på för en minskning av unionens budget. Vi vill bl.a. se en neddragning inom jordbrukspolitiken eftersom vi anser att den är ineffektiv och orättvis och inte ekologiskt hållbar. anser att ansvaret för jordbrukspolitiken borde ligga på nationell nivå. Det skulle möjliggöra för att i större utsträckning stötta och utveckla sin landsbygd och sitt jordbruk samt säkerställa höga ambitioner för gott djurskydd, låg antibiotikaanvändning och långsiktig ekologisk hållbarhet. vill att våra skattepengar ska gå till ökad jämlikhet, inom och mellan länder, och till att lösa miljö- och klimatutmaningarna. Vi motsätter oss ökad militarisering, räddningspaket till spekulationsglada banker och en inhuman asylpolitik med gränspoliser och läger för asylsökande i EU:s grannländer. Om medlemsländerna får ett ökat ansvar för finansiering och genomförande inom ramen för EU:s budget kan de själva effektivisera, minska EU-byråkratin och se till att stöden blir mer effektiva. Attackerna på välfärden och arbetsrätten i många EU-länder utgör ett allvarligt hot mot jämställdheten. EU:s påtvingade åtstramningspolitik har slagit extra hårt mot kvinnor. Kvinnor drabbas hårdast när välfärden skärs ned och arbetsvillkoren försämras. driver kraven på ekonomisk rättvisa för kvinnor. Vi vill att EU inför en feministisk budget som bygger på en genomgripande feministisk analys, syftar till att utjämna skillnader mellan könen avseende inkomst, levnadsvillkor m.m. och förbättrar kvinnors villkor. Regeringen bör verka för att EU inför en feministisk budget. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7 Den europeiska gröna given Målsättningen med den europeiska gröna given är att ställa om EU:s politik till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi med nettonollutsläpp och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukning. Tanken är att ska bli världens första klimatneutrala världsdel. tycker att det är en bra och nödvändig ambition. Det handlar om inget mindre än vår planets överlevnad och att vi i , världens rikaste världsdel, självklart måste gå före. tar forskarnas rapporter och klimatrörelsens krav på största allvar. Vi vet att om vi ska klara omställningen till ekologiskt och socialt hållbara samhällen kan vi inte fortsätta som vanligt. Vi behöver göra stora, grundläggande förändringar, också i ekonomin. Därför bör den verka för att den europeiska gröna given ska innehålla bindande mål på 70 procents minskade utsläpp till 2030 och nollutsläpp till 2040, samt kompletterande mål för att minska de konsumtionsbaserade utsläppen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Med ambitiösa mål blir det tydligt att vi måste utforma ny politik och nya instrument, inte bara justera i marginalen. Det krävs även en plan för att fasa ut de miljö- och klimatskadliga EU-subventionerna. Europeiska investeringsbankens beslut att inte längre subventionera fossil energi är ett steg i rätt riktning. behövs en konkret handlingsplan för hur utfasningen, även av fossilgasen, ska gå till. Enbart europeiska flygresor subventioneras med 300–, enligt EU:s egen miljöbyrå EEA. Den gröna given behöver innehålla satsningar på ökad jämlikhet och rättvisa. Samhällen som hänger ihop klarar stora utmaningar och förändringar, medan samhällen med stora orättvisor dras isär och ökar grogrunden ytterligare för klimatförnekande högerauktoritära rörelser. En rättvis klimatomställning kräver därför specifika insatser i t.ex. kolregioner, men den kräver också en förändring av EU:s budgetramar och en ny ekonomisk politik. Klimatomställningen kräver tveklöst massiva offentliga investeringar i utökade tågförbindelser, förnybara energikällor, energieffektivitet och ett hållbart jordbruk. EU:s ekonomiska tvångströja i form av åtstramningspolitik sätter stopp för dessa nödvändiga satsningar. Vi måste fokusera på de stora företagens utsläpp. står 100 storföretag för av världens samlade utsläpp. EU måste våga ifrågasätta och sätta stopp för de största miljö- och klimatbovarna. Klimatpolitiken behöver genomsyra områden som handeln och investeringspolitiken, jordbrukspolitiken samt energi- och transportsektorn. Alla investeringar och beslut på EU-nivå måste bidra till att få ned utsläppen. Regeringen bör därför verka för att alla EU:s handelsavtal ska innehålla bindande miljö- och klimatklausuler samt att inga avtal ska tecknas med länder som inte skrivit under . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Naturen behöver ett starkare rättsligt skydd. motionerade i om införandet av en internationell konvention för att förbjuda brott mot naturen (ekocid). Genom att göra ekocid till ett brott i enlighet med den s.k. Romstadgan skulle brott mot miljön få liknande status som krigsförbrytelser eller brott mot mänskligheten och kunna lagföras vid i (ICC). Behoven av att skydda miljön rättsligt har ökat .