mot · H9024720 · 2022-05-04 00:00:00 — Biogas är ett viktigt alternativ för att ersätta naturgasen. Den är både fossilfri och resurseffektiv eftersom den framställs från bl.a. gödsel och matavfall. För att bl.a. öka produktionen av biogas bör skatten på biooljor för elproduktion och uppvärmning slopas. Därtill bör regeringen ta fram en kraftvärmestrategi, som skapar incitament för produktion av mer biokraft, tar vara på befintlig biokraft samt främjar användningen av biogas. Vidare bör effektreserven bli förnybar och den fossila oljan i effektreserven ersättas med förnybara alternativ. Avslutningsvis bör det bli lagligt att förändra effektreserven så att den består av mer än bara kraftverk, exempelvis genom en kombination av vindkraft och batterier. Solel är billigt att installera och går att bygga på allt från glesbygdens fält och lador till tak i mest tätbebyggda områden. Det är också en energikälla som privatpersoner snabbt, enkelt och billigt kan bidra med på egen hand. För att öka elproduktionen från sol bör skatten på produktion av solel för eget bruk avskaffas och reglerna för de som äger andelar i mindre solcellsanläggningar på flerfamiljshus reformeras så att de harmonierar med de regler som gäller för privatpersoner som installerar och äger egna solpaneler. Det bör också bli enklare att investera i gemensamma solenergianläggningar. Kärnkraften kommer att spela roll för svensk elförsörjning för framåt och kommer fortsatt inte att medverka till politiska beslut som stänger svensk kärnkraft. Det har varit vår linje i de energiöverenskommelser vi slutit och framåt – kärnkraften får växa på egna meriter. Med tanke på hur det tar att bygga ny kärnkraft kan inte nya reaktorer på kort sikt ersätta fossil energi från . Det går inte heller att återstarta nedlagda reaktorer. Däremot är det möjligt att producera mer el i de reaktorer som redan är igång i . vill därför att befintliga reaktorer utnyttjas fullt ut. skulle ytterligare kunna produceras bara genom effekthöjande åtgärder. behöver klimatsmart el för minskade klimatutsläpp och ökad elproduktion. Rusta elsystemet med förenklad energiproduktion och effektivisering En förutsättning för ökad energiproduktion är en lokal acceptans för nödvändiga investeringar. Ett första steg för att öka den lokala acceptansen för utbyggd energiproduktion är att bör återföra till elkonsumenterna, som kompensation för fjolårets höga elpriser och därtill hörande höga avgifter. Därutöver bör närboende, inte bara markägare, ges ersättning när de påverkas av exempelvis vindkraftverk. Vidare bör det utredas om markägare kan få ersättning när elnät byggs på deras mark. Avslutningsvis bör kommunala veton mot exempelvis vindkraft komma in tidigare i planeringsprocesserna och en regionaliserad fastighetsskatt för industri- och elproducerande fastigheter införas. Det är också centralt att de regelhinder som står i vägen för ökad energiproduktion ses över och kapas. För att förenkla, snabba på och möjliggöra ökad energiproduktion bör det införas ett snabbspår för förnybar energiproduktion i linje med förslag nästa mandatperiod. Därtill måste regelhinder som står i vägen för investeringar i grön teknik och energiproduktion kapas, genom att miljötillståndsprocesserna reformeras. Vidare bör det bli möjligt för domstolar och myndigheter att väga in ett projekts klimatnytta när de fattar beslut. Förutom ökad produktion av klimatsmart energi krävs också en effektivare användning av energi. För att effektivisera energianvändningen i hela samhället bör anslagen till energiforskning öka med till 2024. Vidare bör det gröna avdraget utvidgas till att omfatta energieffektiviserande åtgärder i hemmet. Det bör vidare införas kortare avskrivningstider på miljö- och klimatsmarta investeringar, som exempelvis energieffektivisering. Ovanstående utgör en konkret färdplan för ökad energiproduktion. För att detta ska bli möjligt krävs dock stabila förutsättningar och ett brett politiskt samarbete. vill därför se en ny energiuppgörelse, som konkretiserar åtgärder för ett robust svenskt elsystem, mer billig, grön och utsläppsfri el och en snabb utbyggnad av det förnybara. vill därför att regeringen omgående kallar riksdagspartierna till nya energisamtal. Sänkt skatt på förnybara drivmedel I spåren av fullskaliga krig mot har oljepriset stigit kraftigt. Det har lett till högre drivmedelspriser. För är det nödvändigt att de som är beroende av bilen på landsbygden inte drabbas kortsiktigt av hela den prischock som kriget skapat. är det lika viktigt att omställningen bort från fossil energi fortsätter och accelererar. Det är genom att minska , EU:s och världens inköp av rysk fossil energi som vi dränerar Putins krigskassa. En viktig åtgärd för att klara omställningen av transportsektorn är en ökad användning av biodrivmedel. Som beskrivits har ett antal förslag för att öka den inhemska produktionen av klimatvänliga biodrivmedel. För att mota de högre drivmedelspriserna, som en fortsatt omställning av fordonsflottan uppmuntras, föreslår att koldioxidskatten på biodrivmedel helt tas bort. vill beskatta fossila utsläpp, inte användningen av förnybar energi. Det är utsläppen som ska jagas – inte bilister. Att slopa skatten på de förnybara drivmedlen skulle innebära ca lägre pris per liter diesel och lägre pris per liter bensin. Den offentligfinansiella kostnaden uppskattas till ca på årsbasis. Det ska vara möjligt att bo, arbeta och driva företag i hela landet. För det behövs reformer som leder till mer jämlika villkor. Viktiga förutsättningar är bättre infrastruktur, ökad tillgång till en nära och trygg välfärd samt en arbetslinje som gäller hela landet. När det gäller infrastrukturen krävs en fortsatt snabb utbyggnad av bredband. Också underhållet av såväl väg som järnväg måste fortsätta att förstärkas. Nedsläckning av belysningen på mindre orter måste stoppas. Enskilda vägar behöver rustas upp, tjälsäkras och ges större bärighet samt få förstärkt vinterunderhåll. De små mackarna på landsbygden måste stöttas i sin omställning, bl.a. när det gäller en ökad installation av laddstolpar. Vården måste vara nära och trygg. Det kräver att kommuner och regioner ges rättvisa villkor att erbjuda sin invånare en god välfärd. Det kräver också särskilda satsningar på vård på landsbygden. Närvaro av statliga myndigheters verksamhet i alla delar av landet är centralt för service, jobb, företagande och utveckling. Den fortsatta utbyggnaden av servicekontor är därför viktig. Offentlig service i hela landet behöver också förstärkas. Staten får inte detaljreglera hur olika delar av landet löser sina problem. Det måste finnas en grundläggande förståelse för att olika delar av har olika förutsättningar och utmaningar. Statliga åtgärder och regler måste utformas på ett sätt som ger dem en lokal legitimitet. Vilt- och rovdjurspolitiken måste lyckas förena nationella målsättningar med en sådan lokal legitimitet. Förutsättningarna för att komma i arbete måste vara starka i hela landet. Det kräver att företagsklimatet är gott. Det är också viktigt att arbetssökande, , fås att söka jobb som finns på landsbygden. Situationen där ett stort antal av de kommuner som har högst kommunalskatt har sämst offentlig service måste lindras. En åtgärd för att komma till rätta med detta är genom det s.k. landsbygdsavdraget, som ger stöd åt medlemmar i de samfälligheter för vägar och för bredband som ofta binder ihop det lokala samhällets engagemang, där staten inte kan svara upp. De gröna näringarna är en grundpelare i landsbygdsföretagandet. För att hela landet ska kunna utvecklas samt för vår krisberedskap krävs ytterligare insatser för de gröna näringarnas konkurrenskraft. Det svenska jordbruket handlar om god omsorg om djuren, en säker och sund matproduktion, ekosystemtjänster, vattenreglering, gynnande av artrikedom, bevarandet av biologisk mångfald och öppna landskap med vackra naturmiljöer. Svenska bönder ska kunna konkurrera på likvärdiga villkor med bönder i andra länder. Därför har vi tidigare föreslagit att landsbygdsprogrammet ska tillföras en mycket kraftig, men fullt genomförbar, mångmiljardsatsning som mer än kompenserar för bortfallet i medel från EU. En särskild satsning görs därutöver för att öka tillgången på veterinärer på landsbygden. Omställningen av jordbruket bort från fossila bränslen måste ges ny fart med en biopremie för förnybart bränsle och en klimatpremie för maskiner som drivs med gas, etanol eller elhybridteknik. ser vi hur skogslän i norr har den starkaste tillväxten och den lägsta arbetslösheten tack vare en grön nyindustrialisering som åter ger hopp för både landsbygden och klimatet. Det är dags att visa att en sådan framtid är möjlig i hela landet. Svenskt jordbruk och fiske befinner sig i en akut kris. Priset på viktiga insatsvaror, som exempelvis bränsle, energi och gödsel, har stigit dramatiskt, i vissa fall mångdubblats. För att inte denna kostnadskris ska leda till konkurser och en försämrad försörjningstrygghet vad gäller svenska livsmedel krävs kraftfulla åtgärder. har i ett antal olika utskottsinitiativ och genom förhandling såväl i som med regeringen lyckats införa viktiga stödpaket. För det första säkrade vi parlamentariskt stöd för ett paket som regeringen omhändertog i förslaget till vårändringsbudget . I detta ingår en fördubblad återbetalning av dieselskatten för bönder. Detta väntas medföra ca i lägre skatteintäkter. Utöver detta införs också ett stöd till delar av animaliesektorn och växthusföretagen på totalt . För det andra har nu förhandlat fram ett andra stödpaket. Där ökas återbetalningen av diesel maximalt. Det görs retroaktivt, från . Det väntas medföra minskade skatteintäkter om ca . Därutöver förstärks och breddas stödet till animaliesektorn med . Till detta kommer en utökning av det s.k. Norrlandsstödet med samt ett nytt stöd till fiskerinäringen på . fortsätter att följa utvecklingen i de gröna och blå näringarna och förbehåller oss rätten att om så krävs fortsätta att driva igenom nödvändiga förstärkningar för sektorn. fortsätter oförtrutet att arbeta för att strukturellt stärka branschens långsiktiga konkurrenskraft. Vi vill omvandla nedsättningen av skatten på diesel till ett lika stort och permanent jordbruksavdrag och ge de som tankar biodrivmedel en särskild biopremie, i linje med utredningen mot fossiloberoende jordbruk. Reseavdraget fyller flera, ibland motstridiga, syften. Det ska bidra till regionförstoring, möjliggöra för människor att bo och verka i hela landet samt ta vissa klimatpolitiska hänsyn. Nuvarande regelverk har primärt två stora problem. För det första är det svårt för att kontrollera att alla relevanta krav är uppfyllda, vilket gör att systemet präglas av felaktigheter. För det andra missgynnar det pendling med tåg och buss i förhållande till andra färdsätt, vilket är olyckligt ur klimathänseende. vill ersätta dagens reseavdrag med ett färdmedelsneutralt och avståndsbaserat system, med stort landsbygdsfokus. Skattereduktion bör beviljas baserat på avståndet mellan bostad och arbete och vara densamma oavsett färdmedel. Gränsen för när reduktion beviljas bör vara högre i storstäder än i övriga . Regeringen har remitterat ett förslag som ligger i linje med dessa övergripande principer. Men i det remitterade förslaget är nivån på skattereduktionen, per kilometer, alldeles för låg. Det hade inneburit högre skatt för i princip alla som är beroende av bilen för pendling, särskilt de som betalar statlig inkomstskatt. anser att reduktionen bör uppgå till per kilometer. Därutöver anser vi att taket – det maximala avstånd för vilket reduktion beviljas – bör höjas kraftigt, enkel väg. I vissa landsbygder är långa avstånd vanliga, och ett för lågt tak riskerar att missgynna dessa orter. En arbetspendlare på landsbygden med 7 mil till jobbet skulle få ca i lägre skatt jämfört med dagens system. Med ett färdmedelsneutralt, avståndsbaserat system med stort landsbygdsfokus ökar möjligheterna för människor att bo och verka i hela landet, minskar skattebortfallet och ökar incitamenten att resa klimatsmart. De ekonomiska kriserna har efterföljt varandra de senaste mandatperioderna. Finanskris, eurokris, coronapandemin och kriget i har alla satt djupa spår i svensk ekonomi och arbetsmarknad. 355 000 människor är öppet arbetslösa eller inskrivna i arbetsmarknadspolitiska program. 170 000 människor har varit inskrivna hos Arbetsförmedlingen . Av dessa är nästan två tredjedelar utrikesfödda. Mer än hälften är födda utanför . Arbetslösheten är i hög grad resultatet av en misslyckad jobbintegration. För att fler barn ska få se sina föräldrar gå till jobbet, och för att fler vuxna ska få känna glädjen i att kunna försörja sig själva och ha en arbetsgemenskap, måste dörren till svensk arbetsmarknad öppnas på vid gavel. Arbetslöshet är tärande för den enskilde, bidrar till stora kostnader för det offentliga och utgör en stor outnyttjad potential för samhället. Under den gångna mandatperioden har varit drivande i införandet av historiska reformer av arbetsmarknaden, av matchningen och av mottagandet av nyanlända. Dessa reformer behöver fortsatt genomföras för att få full effekt. Men det räcker inte. stänger höga kostnader för att anställa ute människor från arbetsmarknaden. För att möjliggöra fler enkla jobb och därmed fler vägar in på arbetsmarknaden behövs både förstärkt utbildning, lägre kostnader för att anställa, nya anställningsformer och en bättre introduktion till arbetsmarknaden. Dagens arbetsmarknad förändras i en allt snabbare takt, och en stor del av de jobb vi kommer att ha finns ännu inte. Därför behövs det kompetensutveckling under hela livet, för att möjliggöra utveckling, omställning och trygghet långsiktigt. Sådana insatser stärker landets och företagens långsiktiga kompetensförsörjning, möjliggör att företag får bättre förutsättningar att möta framtida behov av strukturomvandling och utveckling och tryggar framtidens arbetsmarknad. presenterar i denna budget därför ett antal kraftfulla reformer, dels för att pressa ned arbetslösheten och långtidsarbetslösheten, dels för att stärka jobbskapandet och företagandet långsiktigt. Kostnaden för att anställa sänks genom lägre arbetsgivaravgifter för småföretag. Nystartsjobben, som är det mest välfungerande anställningsstödet, förstärks och förbättras. Integrationen av nyanlända snabbas på, genom utvidgade etableringsjobb. Lönsamheten av att gå från bidrag till jobb ökar genom en fördubbling av den s.k. jobbstimulansen inom försörjningsstödet. Och reformeringen av Arbetsförmedlingen förstärks genom satsningar på fristående matchningsaktörer, som får betalt baserat på resultat i form av varaktiga jobb, med större fokus på de som står längst ifrån arbetsmarknaden. Gör det billigare att anställa För att fler och bättre jobb ska kunna skapas krävs i grunden tre saker: människor som har den kompetens som företagen behöver, växande företag som vill anställa samt en matchning som gör att arbetstagare och arbetsgivare finner varandra på ett effektivt sätt. Det kräver att utbildningssystemet håller hög kvalitet, att skatter och transfereringar utformas så att det lönar sig att arbeta, att det är enkelt och lönsamt att driva företag och anställa samt att arbetsmarknadspolitiken är effektiv. Sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag är det möjligt för företag att anställa sina första medarbetare med sänkta arbetsgivaravgifter. Att gå från noll till ett par anställda är ofta förenat med stora fasta kostnader i form av behov av nya system, rutiner och ansvar. Det är därför rimligt att de första anställningarna kan ske med kraftigt sänkt arbetsgivaravgift. För att snabbt pressa ned arbetslösheten och ge småföretag möjlighet att anställa fler människor i hela landet bör de sänkta arbetsgivaravgifterna för småföretag utvidgas till att omfatta de tio första anställda, för anställningar som görs . Nedsättningen bör gälla , och enbart på ersättning som betalas ut fram t.o.m. . Det ger starka incitament att anställa tidigt, för att få en så som möjligt med nedsatt arbetsgivaravgift. Nedsättningen uppgår till samma nivå som i dagens system, dvs. arbetsgivaravgiften sätts ned till på den del av en anställds lön som understiger . var, inom ramen för det så kallade januariavtalet, drivande i införandet av etableringsjobb. Etableringsjobb möjliggör för företag att anställa nyanlända och långtidsarbetslösa till en låg kostnad, som det offentliga säkerställer en hög disponibel inkomst för arbetstagaren genom ett särskilt bidrag. Regeringen har dock valt att exkludera företag som saknar kollektivavtal samt bemanningsföretag från möjligheten att nyttja etableringsjobb. Det är olyckligt, då vi vet att många nya jobb skapas i små företag som många småföretag saknar kollektivavtal. För att möjliggöra också för småföretag att bidra till jobbskapandet för nyanlända och långtidsarbetslösa vill att etableringsjobben breddas. Eftersom små företag står för huvuddelen av alla nyskapade jobb är potentialen stor för en sådan åtgärd, som den netto kostar lite, då personer som omfattas går från mer kostsamma bidrag. Förbättrade och förstärkta nystartsjobb Nystartsjobben, som infördes under Alliansens tid vid makten, är ett av de anställningsstöd som fungerar bäst. Att stödet är relativt enkelt, att det är en rättighet samt att det ges för reguljära arbeten i hela näringslivet är viktiga framgångsfaktorer. Stödets exakta utformning har varierat , men den övergripande principen är rimlig: nystartsjobben medger rätt till ett större stöd , desto längre ifrån arbetsmarknaden en person står. Ett grundantagande som motiverar existensen av anställningsstöd är att den anställde ges möjlighet att gradvis öka sin produktivitet med anställningsstöd. Idealt är denna produktivitetshöjning tillräckligt stor för att möjliggöra för personen att, när stödperioden löper ut, få och ta ett osubventionerat arbete. Trots att den anställdes produktivitet kan antas öka gradvis under anställningens lopp avspeglas inte detta i stödets utformning. Stödet är i stället , tills det abrupt tar slut. anser att det vore rimligt att nystartsjobben kunde beviljas under än , men att stödnivån gradvis trappas ned . På så vis blir övergången från subventionerat till osubventionerat arbete mjukare och mer rimlig. ges nystartsjobb som en arbetslös person har varit utan jobb, men som högst . Den som anställer en nyanländ person ges stöd . föreslår att detta tak höjs till samt att stödet långsamt fasas ut, i takt med att den anställdes produktivitet ökar. En sådan med nystartsjobb, kombinerat med avtrappade subventionsnivåer, möjliggör en mjukare övergång till osubventionerat arbete och klargör förväntningarna om att den anställde successivt ska övergå till ett riktigt arbete. Ge ukrainska flyktingar rätt att arbeta på samma villkor som andra flyktingar Personer som får uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet har, formellt, rätt att arbeta på samma villkor som andra personer med uppehållstillstånd. Trots detta kvarstår en stor osäkerhet kring vad som gäller i praktiken. Inte minst gäller detta möjligheten att anställa ukrainska flyktingar med anställningsstöd. kriget startade vet inte flyktingarna, företagen, ansvarig myndighet eller regeringen vad som gäller. [3] Det är oacceptabelt. Förordningen om nystartsjobb är tydlig kring att företag som anställer personer som fått uppehållstillstånd enligt 21 kap. utlänningslagen har rätt att få stöd för detta. Det är så systemet är tänkt att fungera. Det faktum att det trots detta råder oklarheter, och att företagare därför inte får några tydliga besked från Arbetsförmedlingen, måste hanteras skyndsamt. Regeringen och ansvarig myndighet bör omgående klargöra vad som gäller. Och för det fall att det finns några hinder för att anställa ukrainska flyktingar med hjälp av exempelvis nystartsjobb bör de undanröjas skyndsamt. Fördubblad jobbstimulans i försörjningsstödet Personer som mottar ekonomiskt bistånd möter höga marginaleffekter. Det lönar sig dåligt att gå från bidrag till arbete. Detta gäller särskilt för personer med många barn och/eller höga boendekostnader. I syfte att göra det mer lönsamt att gå från bidrag till jobb finns en s.k. jobbstimulans i försörjningsstödet. Jobbstimulansen innebär att för en person som har fått ekonomiskt bistånd i följd, och som därefter får ett arbete, ska inte hela denna arbetsinkomst räknas med när personens rätt till fortsatt bistånd beräknas. av arbetsinkomsten ska i stället bortses från. Det innebär att det ekonomiska biståndet inte minskar krona för krona med ökad arbetsinkomst utan att biståndet enbart ska minska med för varje krona en person har i arbetsinkomst. har drivit frågan om att höja jobbstimulansen, eftersom den varit för liten för att övervinna bidragsberoendet och få in fler personer med försörjningsstöd i arbete. Vi har också drivit på för att handläggare ska ha ett uppdrag att informera om möjligheten för den som tar ett jobb och lämnar försörjningsstöd att få denna stimulans. Vi var med och förhandlade fram en fördubbling av jobbstimulansen i budgetpropositionen . Regeringen väljer dock, vårändringsbudget, att dra tillbaka denna fördubbling. Det gör det mindre lönsamt att gå från bidrag till arbete. I när långtidsarbetslösheten är hög och antalet utanförskapsområden stort är detta en obegriplig prioritering från regeringens sida. anser att fördubblingen av jobbstimulansen ska införas, och att den ska införas , samt att det ska ges ett uppdrag till de som handlägger försörjningsstöd att alltid informera jobbsökande om möjligheten till jobbstimulans för att bryta bidragsberoendet. Fler matchningsaktörer för att matcha arbetssökande till jobb har varit drivande i den pågående reformeringen av Arbetsförmedlingen, som ska genomföras . Ett bärande inslag i denna reformering är en resultatbaserad ersättning till de matchningsaktörer som lyckas få arbetslösa i jobb. Denna resultatersättning ska vara differentierad beroende på hur långt ifrån arbetsmarknaden en arbetssökande bedöms stå. Matchningsaktören ska få mångfalt större ersättning för att lyckas hjälpa personer som står längst ifrån arbetsmarknaden varaktigt i jobb, så att hjälpen till dessa arbetssökande prioriteras. Just nu finns ett unikt matchningsläge, med hundratusentals lediga platser, även med mindre kvalifikationskrav, och ett mycket stort antal arbetssökande. Men eftersom regeringen har vägrat att anslå större resurser till fristående matchningsaktörer och reformeringen ännu bara har påbörjats, så har än så länge tyvärr bara en mycket liten andel av de arbetssökande, mindre än en femtedel, fått hjälp från en resultatbaserad matchningsaktör i det som kallas Kundval rusta och matcha (Krom). Trots det har matchningstjänsterna hos de fristående fungerat väl för dem som fått ta del av dem, med mycket stora övergångar till arbete och utbildning, jämfört . Om reformeringen till slut faktiskt genomförs, och antalet matchningstjänster kan ökas kraftigt, kan matchningen förbättras dramatiskt och arbetslösheten falla snabbare. Antalet matchningsaktörer bör därför utökas, för att fler arbetssökande ska ges möjlighet att nås av en effektiv och fungerande matchningstjänst från dessa fristående förmedlare. är, enligt en undersökning från , sämst i EU när det gäller kvinnors företagande. Av företag med anställda är bara vart femte drivet av kvinnor. Det är ett bottenbetyg och visar att regeringen trots sin ambition att vara en feministisk regering har misslyckats med sin företagarpolitik. För att få bukt med dessa problem krävs många och långsiktiga åtgärder. vill dock i denna vårmotion lyfta några centrala förslag för att öka möjligheterna för fler kvinnor att starta fler företag: Anpassa föräldraförsäkringen till företagare För att fler ska välja att bli företagare är det viktigt att de regler för föräldraförsäkringen som gäller för anställda, så långt det går, ska gälla även för företagare, oavsett företagsform. Det gäller inte minst för de som är både anställda och företagare, s.k. kombinatörer.