mot · H9024720 · 2022-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:100 ekonomiska vårproposition vedervärdiga invasion av präglar även den svenska ekonomins utsikter . Återhämtningen efter pandemin möter nya utmaningar i form av ökande priser på energi och andra insatsvaror, med stigande inflation och räntor som följd. Det ökar riskerna för att allvarliga obalanser uppstår. Det finanspolitiska ramverket måste därför stärkas och ser ett stort behov av att i detta läge prioritera det offentligas kärnuppdrag inom välfärd, försvar och rättsväsen samt att fokusera på jobb- och tillväxtmotorn i svensk ekonomi och klimatomställningen och energioberoendet från . har medverkat till extra ändringsbudgetar, genomförda och planerade, med insatser för att under innevarande år bl.a. ge militärt och humanitärt stöd till och förstärka resurserna till det svenska försvaret samt olika insatser för att dämpa prischocken för svenska hushåll till följd av krig med tillfälligt sänkta skatter på el och bränsle. Utöver dessa krisinsatser har i denna vårmotion identifierat fem områden där behov finns av att under innevarande år göra viktiga förändringar av den förda ekonomiska politiken. Jobbpolitiken och företagspolitiken måste förstärka återhämtningen för att minska arbetslösheten och stärka integrationen. Det gäller både att sänka kostnader för små företag att växa och anställa och att förbättra matchningen till de många lediga jobben. föreslår i denna motion Maximalt sänkta arbetsgivaravgifter för de tio första anställda i småföretag För att snabbt pressa ned arbetslösheten och ge småföretag möjlighet att anställa fler människor i hela landet bör de sänkta arbetsgivaravgifterna för småföretag i det s.k. växa-stödet utvidgas till att omfatta de tio första anställda. Fördubblad jobbstimulans i försörjningsstödet För att fler ska gå från försörjningsstöd till arbete har en stimulans införts där den som börjar jobba får behålla en del av stödet. Denna stimulans behöver fördubblas för att motsvara hälften av bidraget. Bredda etableringsjobben till företag utan kollektivavtal Etableringsjobben, där långtidsarbetslösa får komma in i ett jobb till låg lön, men där staten ökar inkomsten genom ett stöd, ska breddas till småföretag utan kollektivavtal. Nystartsjobben, den mest framgångsrika jobbsubventionen, bör förstärkas, förlängas och fasas ut långsamt så att fler blir kvar i arbete långsiktigt. En majoritet av de arbetslösa som får hjälp av fristående resultatbaserade arbetsförmedlare hittar nu jobb. Men bara en bråkdel av de arbetslösa nås av dessa effektiva matchningstjänster. Minst hälften av de arbetssökande bör erbjudas hjälp av sådana matchningstjänster. Insatser för utrikes födda kvinnors företagande Trots att många utrikes födda kvinnor varit småföretagare innan de kom till , blir för få det i sitt nya hemland. Statens insatser måste därför bli bättre på att inkludera dessa i nätverks- och informationsarbete. En föräldraförsäkring anpassad till företagare För att fler ska välja att bli företagare är det viktigt att de regler för föräldraförsäkringen som gäller för anställda, så långt det går, också gäller för företagare, oavsett företagsform. Klimat- och energipolitiken måste gå in i en ny fas, där omställningen påskyndas för att understödja oberoende av . Skatter och incitament, infrastruktur, tillståndsprocesser m.m. måste anpassas . föreslår i denna motion Ökad vindkraftsproduktion på land och till havs Målet bör vara havsbaserad vindkraft och landbaserad vindkraft till 2030. Ansökningar för vindkraft bör godkännas omgående, med prioritet för . Lagstiftning som hämmar investeringar bör reformeras och snabbspår REPowerEU genomföras. Ersättningar och delaktighet i intäkterna från produktionen bör ges inte bara till markägare eller berörda kommuner och regioner utan direkt till de som bor nära vindkraftverken. Sänkt skatt på förnybara drivmedel Förnybara biodrivmedel bör helt befrias från koldioxidskatt, inklusive biodrivmedel som blandas i diesel och bensin med den s.k. reduktionsplikten. Ökad produktion av biodrivmedel i Med bl.a. långsiktigt produktionsstöd ska den inhemska biodrivmedelsproduktionen från exempelvis restprodukter från skogsindustrin ökas kraftfullt så att energioberoendet ökar och priset vid pump minskar. Slopad skatt på biooljor Skatten på biooljor för elproduktion och uppvärmning bör slopas. Sänkt skatt på solel För att öka elproduktionen från sol bör skatten på produktion av solel för eget bruk avskaffas och reglerna för flerfamiljshus reformeras. Ökad effekt i svenska kärnkraftverk Ytterligare skulle kunna produceras bara genom effekthöjande åtgärder i befintliga reaktorer. Utvidgat grönt avdrag till energieffektivisering Det gröna avdraget, som fungerar som ett rotavdrag för miljöinvesteringar, bör breddas till energieffektiviserande åtgärder i hemmet. Det svenska jordbruket måste klara dagens kostnadskris för att trygga självförsörjning på livsmedel och villkoren för att bo och verka på landsbygden förbättras. Skatter och stöd måste skyndsamt anpassas för att hantera det nya läget. föreslår i denna motion Reseavdraget reformeras för landsbygdens bästa Reseavdraget bör bli ett färdmedelsneutralt, avståndsbaserat system med stort landsbygdsfokus. Reduktionen bör uppgå till per kilometer och taket höjas kraftigt, enkel väg. Beslutade akuta stödpaket för bönder på totalt ska skyndsamt genomföras Detta är i enlighet med avtal mellan och regeringen och med brett stöd i . Paketen, som svarar på en akut kostnadskris som förvärrats med kriget i , innefattar dels ett retroaktivt borttagande av all skatt på diesel i gröna näringar från fram till , dels ett mycket omfattande stödpaket till animaliebönder. Även stöd till trädgårdsföretag och fiskare ingår. Den svenska sjukvården måste ges förutsättningar att minska överbelastningen efter pandemin. Satsningar behövs för att minska beläggningsgraden och investera i vårdpersonalens arbetsvillkor. föreslår i denna motion En modell lik kömiljarden där sjukhus som klarar målet om maximalt 90 procents beläggning i genomsnitt får ta del av sammanlagt . Karriärtjänster för sjuk- och undersköterskor Det statliga bidraget till s.k. karriärtjänster förstärks och utvidgas till undersköterskor, för mer av karriärutveckling och lönepåslag för specialistsjuksköterskor och specialistundersköterskor. Det svenska rättssystemet måste ges ytterligare förutsättningar att möta utmaningarna i utsatta områden efter vårens upplopp och samhället måste skydda utsatta kvinnor från våld, hot och människohandel. Det senare behovet har förstärkts sedan tiotusentals kvinnor och barn anlänt till som flyktingar från . föreslår i denna motion För att avlasta poliser från administrativt betungande uppgifter, och för att poliser ska kunna fokusera på polisarbete i fält, föreslår en satsning på polisstödsassistenter. Upploppen belyser behovet av att utöka satsningen på s.k. trygghetsvärdar, som i utsatta områden utgör en länk mellan lokalsamhället och polisen i vardagen och bidrar till att polisen ges bättre underrättelser. För att barn och unga som drabbas av psykisk ohälsa ska kunna fångas upp tidigare och få bättre stöd ska stödlinje ges statlig medfinansiering på . Förebygga, stoppa och hantera människohandel I vågorna efter pandemin, och med anledning av kriget i , riskerar allt fler att falla offer för människohandel och prostitution. Därför bör arbetet mot prostitution förstärkas med en nationell stödlinje, en utökning av det nationella stödprogrammet för offer för människohandel (NSP) och satsningar på regionkoordinatorer mot prostitution och människohandel. Säkrad finansiering av kvinno- och tjejjourerna Stödet till kvinno- och tjejjourer ökas, för att ge jourerna starka och långsiktiga ekonomiska förutsättningar, och fredas från sammanslagning med andra stöd. inriktning för den ekonomiska politiken Konjunkturläget går ur pandemi in i säkerhetspolitisk oro Fördubbla elproduktion för att möta det ryska hotet Rusta elsystemet med förenklad energiproduktion och effektivisering Sänkt skatt på förnybara drivmedel Gör det billigare att anställa Sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag Förbättrade och förstärkta nystartsjobb Ge ukrainska flyktingar rätt att arbeta på samma villkor som andra flyktingar Fördubblad jobbstimulans i försörjningsstödet Fler matchningsaktörer för att matcha arbetssökande till jobb Anpassa föräldraförsäkringen till företagare Nätverk för kvinnor som driver företag Utrikes födda kvinnors företagande En trygg och nära välfärd En platsmiljard för fler vårdplatser Karriärtjänster för sjuk- och undersköterskor Förstärk arbetet mot prostitution och människohandel Säkra kvinno- och tjejjourernas finansiering Försvara kvinnors rättssäkerhet i krig är värt att försvara En första bedömning av utgiftstakets nivå Strukturella utmaningar för ramverket godkänner förslaget till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 3 och 4). inriktning för den ekonomiska politiken står i brand. Ryska raketer, robotar och granater jämnar ukrainska städer med marken. Fruktansvärda människorättsbrott begås mot civila, mot barn och kvinnor. är ukrainarnas försvarsvilja, solidaritet och målmedvetenhet en inspiration för en hel värld. Så också för oss här i . krig påverkar på såväl kort som lång sikt. Antalet flyktingar som söker sig till har ökat. De sanktioner som införts gentemot , och svar på dessa, bidrar till höjda priser på viktiga insatsvaror. Detta riskerar att leda till ökade generella prisuppgångar. Behovet av framtida förstärkningar av vår försvarsförmåga har ökat. De utmaningar och hot som står inför kräver en ekonomisk politik som i än högre grad bygger starkt och uthålligt. Det kräver en ökad försörjningstrygghet kring kritiska produkter, energi och mat. Det kräver stabila offentliga finanser. Och det kräver en hög potentiell BNP-tillväxt. Det är genom att vara ett rikt, öppet och stabilt land, med ett nära samarbete med våra internationella partner, som vi säkrar vårt oberoende och vår handlingsfrihet. I denna budgetmotion presenteras förslag till inriktning för den ekonomiska politiken . En mer detaljerad redovisning av konkreta reformförslag återfinns i budgetmotion [1]. Vi står fortsatt bakom den inriktning som presenterades i den motionen. I denna motion presenteras ett antal kompletterande förslag, som tar sin utgångspunkt i behov som identifierats och våren. Exempel på åtgärder som återfinns i denna motion är åtgärder ämnade att skyndsamt öka vårt oberoende av fossil energi, öka sammanhållningen i hela landet, stärka svensk ekonomis tillväxtförmåga och motståndskraft samt öka tryggheten för medborgare. Det är mål som länge strävat mot. Men de senaste månadernas händelseutveckling ökar behovet av att lösa dessa uppgifter snabbare. är ett av världens bästa länder. Vi har byggt ett samhälle som kännetecknas av välstånd, frihet och rättssäkerhet – ett samhälle där vi ser efter varandra och miljön. Vi rankas ofta i topp när det gäller levnadsstandard, innovationsklimat samt klimat- och miljöhänsyn. Genom reformer som steg för steg har förstärkt svensk ekonomi, företagandet och vår välfärdsstat har blivit en av världens mest framgångsrika ekonomier. Det är genom att fortsätta denna resa – att med reformer bli ett rikare, mer klimatsmart och mer sammanhållet land – som vi bygger starkare. Det kräver en ekonomisk politik för bästa. Konjunkturläget går ur pandemi in i säkerhetspolitisk oro Före förnyade och fullskaliga anfallskrig mot befann sig den svenska och internationella konjunkturen i en stark återhämtningsfas efter pandemin. Såväl finans- som penningpolitiken var expansiv och inflationen var stigande. Det senare berodde främst på stigande energipriser, men även den underliggande inflationen var på väg upp. Kriget har redan haft en mycket stor påverkan på såväl den svenska som den globala ekonomin. Det utgör också en stor osäkerhetsfaktor och gör att den ekonomiska utvecklingen är svårbedömd. De sanktioner som har införts mot påverkar den ryska ekonomin, som försämras i mycket snabb takt. Även om det direkta handelsutbytet mellan och är förhållandevis litet påverkar sanktionerna, samt svar på dessa, den europeiska ekonomin, inte minst på grund av att är en stor exportör av råvaror. krig har lett till högre priser på bl.a. olja, naturgas och kol, vilket även dramatiskt påverkar andra priser på exempelvis el och på konstgödsel, där också varit en ledande exportör. Även spannmål och foder har stigit i pris, inte bara till följd av ökade kostnader för insatsvaror utan på grund av att stora och viktiga spannmålsproduktion begränsats kraftigt och stängts ute från de flesta marknader. Dessa prisökningar läggs ovanpå en inflation som redan tidigare var hög i bl.a. euroområdet och . Inflationstrycket ökar ytterligare av flaskhalsproblem som skapas av förnyade pandemirelaterade nedstängningar i framför allt . nåddes i , och euroområdet inflationstal som inte har setts . Initialt var förväntningarna från centralbankerna i och att en inflation driven av höga energipriser skulle falla tillbaka när priseffekten på energi upphört. tycks dock priseffekten spilla över på en rad andra priser och i stigande inflationsförväntningar, mot bakgrund av den mycket expansiva finans- och penningpolitiken i pandemins spår och ett utbud som efter pandemin har svårt att matcha efterfrågan i många sektorer. Det ökar trycket på världens centralbanker att höja sina styrräntor, där en räntehöjningsfas redan påbörjats i och . Bilden av ekonomi liknar i mångt och mycket den av . Också vi drabbas av högre priser, höjda räntor och försämrad köpkraft för hushållen. Vårt direkta beroende av rysk energi är dock klart lägre än för andra europeiska länder. Hushållens försämrade köpkraft väntas leda till en dämpning av tillväxten , men effekten av kriget på svensk ekonomi bedöms ändå som förhållandevis begränsad. Ökade utgifter relaterat till flyktingströmmar från ökar den offentliga konsumtionen och därmed den allmänna efterfrågan i ekonomin. riskerar de att leda till påfrestningar . På den svenska arbetsmarknaden vittnar många branscher om arbetskraftsbrist. Detta gäller inte minst inom industrin och de privata tjänstenäringarna. Även om arbetslösheten har fallit tillbaka väntas den för uppgå till . Kombinationen av höga bristtal och relativt hög arbetslöshet indikerar att det fortsatt finns stora matchningsproblem. En allt större andel av de arbetslösa väntas vara långtidsarbetslösa. Den relativt höga långtidsarbetslösheten, drygt 170 000 personer, bidrar också till att dämpa nedgången av arbetslösheten , då långtidsarbetslösa har svårare att komma i arbete. De offentliga finanserna är fortsatt i gott skick. Att vi under pandemin har gått med underskott och finansierat stödpaket för att lindra effekterna av densamma är i linje med tanken bakom det finanspolitiska ramverket. Antalet förändringar av den antagna budgeten, såväl genom extra ändringsbudgetar som genom initiativ i finansutskott, oroar dock. Detta beskrivs något mer utförligt i avsnitt 4. Inflationen, även exklusive energipriser, är klart över mål om . har höjt styrräntan och signalerar att ytterligare höjningar är att vänta under innevarande år. Centralt för den framtida utvecklingen är i vilken mån de höjda priserna på insatsvaror sprider sig i ekonomin och, framför allt, om de påverkar lönerörelsen. ser med oro på hur prognosmakare räknar med en varaktigt hög arbetslöshet, trots stor efterfrågan på arbetskraft från näringslivet. Vi ser också stora risker förknippade med hushållens försämrade köpkraft, inte minst om också livsmedelspriser ökar kraftigt. Här finns en svår ekonomisk-politisk balansgång, där hushåll i vissa fall kan behöva stöd men där vi inte får tillåta oss att skapa en förväntansbild av att politiken kan och bör kompensera för alla prisförändringar. En svår balansgång väntar också framöver när penningpolitiken behöver stramas åt för att dämpa inflationen, som högre nominella räntor kan leda till en rekyl på bostads- och fastighetspriserna, eftersom det finns en fortsatt stor räntekänslighet hos svenska hushåll och hos aktörer på den kommersiella fastighetsmarknaden. En sådan kan leda till en mer plötslig dämpning av efterfrågan och en tydlig konjunkturnedgång. En sådan konjunkturförsämring kan förstärkas av att även ECB och den amerikanska tvingas till motsvarande snabba räntehöjningar. Sammantaget väntas svensk ekonomi gå in i en mild högkonjunktur , om än med ökande nedåtrisker både i och internationellt. Riskbilden förstärker behovet av sunda statsfinanser och ett fungerande finanspolitiskt ramverk, så att möjligheten finns att svara effektivt även mot framtida kriser. Klimathotet är en av vår tids ödesfrågor. Vi kan och måste klara klimatomställningen. Det ligger i såväl som världens intresse. ligger i framkant när det gäller klimatarbetet. Vi har en stor andel förnybar energi och låga utsläpp av växthusgaser. Vi ska fortsatt vara ett globalt föredöme i klimatomställningen och ytterligare växla upp vårt arbete för att sänka utsläppen. invasion av har skapat ett akut säkerhetspolitiskt behov för hela västvärlden av att frigöra sig från beroendet av rysk fossil energi, gas och olja, som löpande finansierar militär och hans krigsbrott i . Klimatomställningen kommer att kräva stora investeringar och ansträngningar. Men den bär också på stor potential. Den gröna våg av nyindustrialisering som sköljer över framför allt norra ger tillväxt och arbetstillfällen, och ökar därmed den regionala sammanhållningen i . Klimatomställningen måste utformas så att alla, i hela landet, kan vara med och bidra. Det kräver att politiken inte enbart arbetar för att få människor och företag att ställa om, bort från något, utan att vi också ger möjligheter att ställa om till något annat. Minskat beroende av olja och gas måste ersättas av ökad produktion av utsläppsfri el och inhemskt producerade biodrivmedel. En minskande andel fossildrivna fordon måste ersättas av fler elbilar och utbyggd laddinfrastruktur. Och minskade utsläpp från tung industri måste ersättas av ökad produktion av fossilfritt stål och klimatsnål cement. Som en följd av de redan pågående, och i vissa fall dramatiska, klimatförändringarna måste samhället anpassa sig till hotet från översvämningar och andra extrema väderfenomen. Inte bara de globala klimatförändringarna förtjänar fokus. Också de lokala och regionala miljöfrågorna är viktiga. Det gäller inte minst havsmiljön i och . ekonomi måste i högre grad bli cirkulär och biobaserad. Naturvården måste stärkas på ett sätt som bygger på legitimitet hos de som berörs och som tar vara på det stora engagemang och den långsiktighet som t.ex. skogsägare har. Fördubbla elproduktion för att möta det ryska hotet Att ersätta vårt beroende av fossil energi har varit en nödvändighet . Men fortsatta krig i har ökat behovet av denna omställning markant. Det är genom export av energi och råvaror som finansierar sitt krig i , där betalar mångfalt mer för den ryska energin än det stöd som ges till . Det är därmed genom att bryta vårt beroende av rysk energi som vi dränerar den ryska regimens krigskassa. För att stärka oberoende och handlingsfrihet krävs en skyndsam, kraftigt ökad produktion av klimatsmart energi. En sådan ökning minskar också risken för höga elpriser i och ökar vår förmåga att hjälpa EU:s andra medlemsländer att minska såväl sina utsläpp som sitt beroende av rysk energi. har föreslagit att elproduktionen ska fördubblas . Det är möjligt, om tre konkreta åtgärder kommer på plats: Öka produktionen – så snabbt och kraftigt som möjligt – av alla fossilfria energislag: sol, vind, vatten, biodrivmedel, biokraft och kärnkraft. Rusta elsystemet genom förenklad energiproduktion och effektivisering. Undanröj politiska hinder; samla partierna i akuta energisamtal. producerade ca el. 140 av dessa användes i och 26 exporterades. En fördubblad elproduktion skulle alltså kräva att drygt producerades i . Det kräver en utbyggnad och/eller effekthöjande åtgärder för alla tillgängliga klimatsmarta energislag. Det finns stora möjligheter att öka produktionen av el från vindkraftverk kraftigt. Inte minst gäller detta havsbaserad vindkraft. Den havsbaserade vindkraften producerar bara runt . Ansökningar har dock kommit in för att bygga ny havsbaserad vindkraft om uppåt , varav ligger på regeringens bord. Enligt forsknings- och kunskapsföretaget kan anslutas direkt till elnätet utan större åtgärder, vilket motsvarar elanvändningen för 14 miljoner villor . vill accelerera byggandet av vindkraft till havs för att nå ett mål om havsbaserad vindkraft till 2030. vill också fortsätta utbyggnaden av vindkraft på land och vill därför se ett mål om landbaserad vindkraft till 2030, varav har potential att byggas ut . Regeringen bör omgående godkänna inkomna ansökningar för vindkraft, där havsbaserad vind i bör prioriteras. Vidare bör lagstiftning som hämmar investeringar och skapar osäkerhet för företagen ses över och reformeras, förslag till snabbspår för förnybar energi, REPowerEU, bör genomföras och kommunerna bör uppdatera sina planer för vindkraft med hjälp av kartläggningar för snabb utbyggnad. Därtill bör staten stötta kommunernas kartläggningsarbete för att uppdatera sina vindkraftsplaner med och åtgärder som minskar vindkraftens störningar för närboende införas. En förutsättning för ökad energiproduktion är en lokal acceptans för nödvändiga investeringar, med möjligheter till utökade ersättningar och delaktighet i intäkterna från produktionen, inte bara till berörda kommuner och regioner utan direkt till de som bor nära vindkraftverken. Det bör också ske en regionalisering av intäkterna från fastighetsskatten från vindkraften och vattenkraften. Därutöver bör det bli möjligt att stänga av varningsbelysning när det inte finns några flygplan i närheten. Slutligen bör ett snabbspår för att ersätta äldre vindkraftverk med nyare större verk, som genererar mer energi, införas och utbyggnaden av vindkraft förenklas och snabbas på genom att vindkraftssamordnarna, som regeringen avskaffade , återinförs. Vattenkraften är en stor och pålitlig del av energiproduktion. Det är också ett kraftslag som har potential att bidra till ökad produktion, som vi värnar miljö och biologisk mångfald. Enligt bedömningar från berörda aktörer skulle det gå att höja effekten i de tio största älvarna med . Också den småskaliga vattenkraften behövs fortfarande, inte minst för att den skapar viktig försörjningstrygghet lokalt. Med rätt förutsättningar kan den biologiska mångfalden dessutom öka som småskalig vattenkraft kan öka sitt energi- och effektbidrag. För att öka produktionen av el i vattenkraftverk bör regeringen ta fram en plan för att nyttja vattenkraftens maximala kapacitet. Vidare bör omprövningen av vattenkraftens miljötillstånd pausas tills brister i lagstiftning och åtgärdsplaner har rättats till. Biodrivmedel är en viktig del av lösningen på beroende av fossil energi. producerar ingen olja, men vi har vår skog och vår jord. Genom att ta vara på restprodukter från skogsindustrin och jordbruket kan producera mer drivmedel från förnybara källor. Det är bra för miljön och för rikets säkerhet. För att öka den inhemska produktionen av biodrivmedel bör regeringen ta fram en ambitiös och långsiktig strategi för att öka den inhemska biodrivmedelsproduktionen, med målet att ska bli en nettoexportör. Vidare bör ett investeringsstöd för anläggningar som producerar förnybara drivmedel inom ramen för Industriklivet införas och ett långsiktigt produktionsstöd för ny produktion av biodrivmedel skapas. Producenten ska garanteras mellanskillnaden gentemot fossila bränslen. Mer än en tredjedel av energianvändning kommer från bioenergi. I elsystemet är den förnybara och stabila biokraften viktig. Biokraft genereras från bl.a. avfall och restprodukter inom skogsindustrin samt biogas från gödsel och matavfall. Biokraften producerade omkring 2021, och det finns stor potential att öka produktionen.