ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9024599 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:157 Tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska följa upp ägar- och ledningsprövningen och tillkännager detta för regeringen. Konfessionella skolor har en lång tradition av att bedriva utbildning i och har stöd i om skydd för de mänskliga rättigheterna. Skolans ordinarie utbildning och undervisning ska vara icke-konfessionell, vilket innebär att det inte får finnas religiösa inslag. För konfessionella fristående skolor med en religiös inriktning är det tillåtet med religiösa inslag i utbildningen, däremot är det viktigt att de religiösa inslagen inte är tvingande utan att de är frivilliga för eleverna och det får inte förekomma i den ordinarie undervisningen. Det är viktigt att det inte finns några tveksamheter kring om en skola har en konfessionell inriktning eller ej. Barns rätt att utöva religion såväl som att avstå från religionsutövning i förskola, skola och fritidshemmet ska respekteras. Grunden för svensk skola är att utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Våra gemensamma skattepengar ska gå till seriösa aktörer som bedriver utbildning utifrån skolans kunskaps- och demokratiuppdrag. Det har funnits oseriösa aktörer både inom förskola och skola där vi från statens sida inte har kunnat agera tillräckligt tydligt. Gentemot elever och vårdnadshavare måste vi från statens sida kunna garantera att de aktörer som får starta och driva skola är seriösa och långsiktiga och därtill hindra påverkan från tredje part. Att stärka ägar- och ledningsprövningen är ett viktigt verktyg för det. välkomnar därför regeringens proposition som förtydligar och stärker kraven på fristående förskolor, skolor och fritidshem. Däremot vill vi betona vikten av det som Lagrådet påpekar om att skyddet för en persons yttrandefrihet som är anställd i förskola, skola eller fritidshem, måste beaktas. vill därför att regeringen ska följa upp ägar- och ledningsprövningen med hänsyn till Lagrådets synpunkter för att säkerställa tillämpningen av lagen.
mot · H9024603 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:191 om bosättningslagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om hur barnens rättigheter kan tillvaratas på ett bättre sätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag för att minimera det glapp som uppstått mellan de olika ersättningssystemen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett klargörande av hur bosättningslagen ska tolkas mot bakgrund av de problem som beskriver och tillkännager detta för regeringen. Bosättningslagens införande 2016 har lett till vissa positiva effekter, det visar . Bland annat har väntetider kortats, sysselsättningen bland de mottagna ökat och möjligheten att ta till vara nyanländas kompetenser förbättrats. finns alltjämt en rad brister i mottagandet. Trots att i sin rapport påpekar att de kommuner som fått ett ökat mottagande genom anvisning efter lagens införande uppger att de fått ökade kostnader för försörjningsstöd dras få slutsatser kring detta i regeringens skrivelse. Ett av de viktigaste skälen till dessa ökade kostnader är det glapp som uppstår från det att ansvar upphör och Arbetsförmedlingens etableringsansvar tar vid. Detta glapp kan uppgå och det innebär en försenad etablering för den enskilda individen men också stora kostnader som med enkelhet kan undvikas. , , och bör enligt vår mening sträva efter ökad samordning för att minimera det glapp som uppstått. Vidare menar vi att denna problematik är tätt knuten till de svårigheter att till vara ta barns rättigheter som framhålls i . Regeringen hänvisar till att frågor med anknytning till detta bereds i . Att med hänvisning till det avstå från att ge en redogörelse som på ett rimligt sätt behandlar vad i sin rapport skriver är inte tillfredsställande. I påpekas vidare att problem uppstår kopplat till kommunernas tolkning av bosättningslagen. Och tolkningarna skiftar mellan olika kommuner. Detta leder till en bristande enhetlighet i det lokala mottagandet. Dessa skillnader i tolkningen behöver kartläggas och analyseras. För att underlätta en mer likvärdig process i hela landet behövs åtgärder och ett klarläggande av hur lagen bör tolkas. Alireza Akhondi (C)
mot · H9024606 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:180 Höjt bostadstillägg till pensionärer och höjt minimibelopp vid fastställande av avgifter enligt socialtjänstlagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behov av höjning av den skäliga levnadsnivån i äldreförsörjningsstödet och det särskilda bostadstillägget och tillkännager detta för regeringen. I propositionen föreslås den extra höjning av konsumtionsstödet i bostadstillägget (med för den som är ogift och för den som är gift) som har fattat beslut om i budgetbehandlingen. Det här betyder att en höjning kommer att göras för alla de äldre som har bostadstillägg och höjningen ska införas . Däremot föreslår regeringen att ingen höjning ska göras gällande äldreförsörjningsstödet eller det särskilda bostadstillägget. Vi tycker att det är ett märkligt sätt att se saken. Regeringen gjorde tidigare en höjning av just konsumtionsstödet i bostadstilläggen som trädde i kraft . När det gjordes var man mån om att höja den skäliga levnadsnivån i äldreförsörjningsstödet och det särskilda bostadstillägget så att de äldre som har dessa stöd också skulle få ta del av den höjning som konsumtionsstödet innebar. Men det görs alltså inte trots att socialförsäkringsutskottet när det behandlade budgetanslaget för utgiftsområde 11 uttalade att man utgick från att motsvarande ändring skulle göras även inför den kommande höjningen. I betänkandet (bet. 2021/22:SfU2 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom s. 19) skrevs: ”För att inte höjningen ska neutraliseras och medföra negativa konsekvenser för den enskilda utgår utskottet från att motsvarande konsekvensändringar som regeringen föreslår i budgetpropositionen (socialförsäkringsbalken och socialtjänstlagen) görs i samband med den ytterligare höjningen fr.o.m. .” Att som regeringen gör , skriva i propositionen att man inte vill minska skillnaden mellan garantipension och äldreförsörjningsstöd, blir märkligt. Konsumtionsstödets ökning borde komma alla äldre i behov av bostadstillägg till del. Vi anser därför att den skäliga levnadsnivån i äldreförsörjningsstödet och det särskilda bostadstillägget behöver höjas även för att säkerställa att alla äldre som får bostadstillägg kan få del av den extra höjning av konsumtionsstödet som föreslås i propositionen. Vi vill minska skillnaden mellan utsatta människors villkor, inte öka den.
mot · H9024607 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:161 Ökad likvärdighet för skolhuvudmän ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen noga bör följa konsekvenserna av förslagen för den idéburna sektorn i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till som stärker den idéburna sektorn i skolans förutsättningar att samarbeta med kommunerna kring uppgiften att uppfylla skolpliktsuppdraget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till som tydliggör att kommuner inte bara får utan också bör säkerställa möjligheten att bedriva utbildning också på mindre skolenheter genom strukturersättning för såväl kommuner som idéburna skolhuvudmän och tillkännager detta för regeringen. Att kommuner och fristående aktörer har olika ansvar för varje elevs rätt att få en skolplacering nära hemmet står klart. Olika uppdrag medför olika kostnader och det är därför rimligt att kommuner inte längre ska ersätta fristående skolhuvudmän för kostnader som uppstår för kommunen enbart. Idéburna aktörer i välfärden är värdefulla och bidrar till innovation i välfärden. Hos de idéburna aktörerna går varje krona till verksamheten, vilket innebär att en minskad ersättningsnivå kommer att drabba eleverna. Det är viktigt att samhället verkar för att idéburna aktörer ges goda förutsättningar att verka i ett system med skolpliktsavdrag. Genom ett gott samarbete kring planering av skolverksamheten skulle idéburna skolor och kommunen kunna samarbeta kring skolpliktsuppdraget och på så vis minska kommunens kostnader för detsamma. Detta måste både beaktas och ersättas när kommunerna beräknar sina särskilda kostnader. Det är särskilt angeläget att förutsättningar finns för att fortsätta driva skola också på orter med mindre elevunderlag, såsom exempelvis i glesbygden. Särskilt för små barn är det värdefullt att restiden till och från skolan inte blir alltför lång. Att det finns en skola på en mindre ort är dessutom helt centralt för att människor ska vilja leva och bosätta sig där. Kommuners möjlighet att bevilja strukturersättning för skolor i glesbygd är därför viktig. Men fler åtgärder måste vidtas för att säkerställa en levande landsbygd där också mindre skolor kan verka. Det är idéburna aktörer som bidrar till att upprätthålla skolverksamhet också på mindre orter i dialog med kommuner eller när kommuner inte längre bedömer att de klarar av det ekonomiskt. Det är centralt att idéburna aktörer ges goda förutsättningar att bedriva också mindre skolenheter på mindre orter.
mot · H9024608 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:158 Ett mer likvärdigt skolval ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om gemensamt skolvalssystem och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt att regeringen nu lägger fram förslag som kan motverka skolvalets segregerande effekter. avstår regeringen från att lägga fram en helt central del av likvärdighetsutredningens förslag gällande skolvalet, nämligen ett gemensamt skolvalssystem. Ett gemensamt skolvalssystem där alla skolor finns i samma system skulle underlätta för alla föräldrar att göra ett aktivt skolval. I stället för att separat behöva anmäla intresse till flera olika kommunala och/eller fristående skolhuvudmän skulle alla skolor finnas i samma system. På det sättet skulle huvudmännens planering inför läsårsstart underlättas då samma elev inte skulle kunna uppta mer än en plats vid något givet tillfälle. Det skulle dessutom undanröja möjligheterna att fuska med urval och antagning då allt skulle hanteras i ett transparent system som omfattas av offentlighetsprincipen. Vi i tycker att det är angeläget att få på plats ett gemensamt skolvalssystem. Det skulle underlätta för alla föräldrar att delta i det fria skolvalet på lika villkor.
mot · H9024610 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:163 Bättre villkor för kommersiell radio ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de analoga sändningstillstånden bör förlängas till 2030, med möjlighet för nya aktörer att komma in , och tillkännager detta för regeringen. Vi moderater instämmer i stora delar av regeringens förslag om bättre villkor för kommersiell radio. Såväl de nya annonsreglerna som synkroniserade tillståndsperioder för analog och digital radio är viktiga delar för att värna den kommersiella radions villkor. sker stora investeringar för att garantera radiosändningar och inte minst en framtida större bredd i radioutbudet genom satsningarna på dab plus-nätet för digitala radiosändningar. Det är viktigt för att garantera en mångfald i etern och för den kommersiella radions framtida fortsatta överlevnad och utveckling, en bransch som har drabbats hårt av pandemin. Även om utbyggnaden nu sker med stora investeringar från de privata radioaktörerna ligger långt efter sina grannländer och övriga . För att garantera den kommersiella radions överlevnad och trygga de investeringar som har gjorts och görs i det digitala radionätet behövs långsiktiga villkor. Därför bör tillståndsperioden för analog radio förlängas till 2030. Om aktörer som redan har investerat mångmiljonbelopp i dab plus och framåt står inför fortsatta stora investeringar riskerar att bli av med tillstånden för analoga radiosändningar kan det betyda stora svårigheter för den kommersiella radions överlevnad. Utan den kommersiella radion riskerar att få ett utbud i etern enbart eller till största del bestående av Radio, vilket skulle kasta tillbaka utbudet i tiden, detta som lyssnandet riskerar att till stor del flyttas över till de digitala mediejättarna utan skattehemvist i . Därför menar vi att sändningstillstånden för befintliga aktörer bör förlängas till 2030 med möjlighet för nya aktörer att komma in , detta utan att en ny auktion genomförs för befintliga analoga sändningstillstånd. Detta förslag skulle medföra att nya aktörer skulle kunna delta i tillståndsprocessen för digitala radiosändningar 2026. Regeringen bör återkomma med förslag för att förlänga de analoga sändningstillstånden till .
mot · H9024612 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:157 Tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska följa upp ägar- och ledningsprövningen, analysera kritiken som regeringen fått samt vid behov återkomma med nya förslag och tillkännager detta för regeringen. Vi vill att prövningen av de som önskar starta en ny eller utökad skolverksamhet skärps. Denna skärpta och utvecklade prövning är en pusselbit i ett utvecklat friskolesystem jämte andra viktiga delar såsom en utvecklad inspektion och nya styrdokument som genomsyras av tydlighet och en annan kunskapssyn. Vidare anser att det är helt självklart att undervisningen, precis som slås fast i skollagen, ska vila på vetenskaplig grund, att undervisningen ska vara icke-konfessionell samt att de konfessionella inslag som tillåts förekomma vid sidan av undervisningen ska bygga på frivillighet. I sammanhanget vill vi för att undvika eventuella missförstånd betona att en skolavslutning i en kyrka som kan anses vara såväl ett kulturellt som konfessionellt inslag inte är av sådan art att det ska vara förbjudet. Trots en tydlig lag efterföljs inte detta alltid i praktiken. Det är allvarligt och skäl för en skärpning av skollagen. vill att ett demokrativillkor införs. Vi noterar att regeringen lagt fram förslag till ändringar av skollagen som innebär skärpningar i linje med den inriktning vill gå. har regeringen återigen fått svidande kritik för det förslag de tagit fram som ytterst kan försvåra tillämpningen av den nya lagen. Vi ser allvarligt på Lagrådets kritik. är vi angelägna om att nödvändiga lagskärpningar kommer på plats och är nödda och tvungna att lita på det underlag regeringen lämnat till . Dock, för att inte farhågorna om brister i lagen ska besannas, anser vi att regeringen ska få i uppgift att följa upp lagens tillämpning med fokus på den kritik regeringen erhållit från bl.a. Lagrådet samt vid behov återkomma till med nya förslag. Noria Manouchi (M)
mot · H9024619 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:194 Ett modernare straffrättsligt skydd mot hemfridsbrott och olaga intrång ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydd även ska gälla för vägar, stigar och annan mark och tillkännager detta för regeringen. Som både och påpekar i sina remissvar går regeringens föreslagna förändringar inte tillräckligt långt för att skydda framför allt lantbrukare. Inte minst kan aktioner som sker på vägar som går över eller fram till lantbruksfastigheter komma att vara straffbefriade. inser svårigheten i att reglera en persons uppehållande på allmän plats eller plats där sedvanerätt säger att allmänheten kan uppehålla sig och har respekt för det. Icke desto mindre behöver saken ses i sitt sammanhang. På många platser spelar det ingen egentlig roll om en person står på annans mark eller allmän plats för att kunna utöva påtryckningar, hot, trakasserier eller dylikt mot en privatperson, företagare eller deras anhöriga. Många lantbruk ligger så pass ensligt att den allmänna vägen som leder fram till dem endast går just dit och endast kan observeras från en byggnad. Att då flytta ”demonstrationer” från gårdsplan till allmän väg innebär inte att tryggheten för den enskilde ökar betänkligt. Som regeringen själv skriver består trakasserierna ibland bara av att djurrättsaktivister står och stirrar på ett hotfullt sätt. Även sådana aktioner torde vara skrämmande om de sker på allmän plats vid upprepade tillfällen. Det behövs en förändring där även den typen av aktioner kriminaliseras. Skånberg (KD)
mot · H9024620 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:195 Skärpt straff för gravfridsbrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för grovt gravfridsbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalifikationsgrunderna för grovt brott ska inkludera upprepade förseelser och tillkännager detta för regeringen. välkomnar regeringens proposition om skärpt straff för gravfridsbrott. Men vi har vissa synpunkter gällande straffskalan, kvalifikationsgrunderna för grovt brott och tillträdesförbud. Det nya brottet grov gravfridskränkning är tänkt att bl.a. träffa de fall där gärningsmannen skändar en avliden persons lik. Detta välkomnar vi. Emellertid anser vi inte att straffskalan ger fullt uttryck för brottets allvar. Likskändning sker för att dölja ett grövre brott, som mord eller dråp. Detta har varit fallet vid flera uppmärksammade fall, där skändningen varit tydligt menad att underlätta transport av en avliden eller ett försök att förstöra kroppen. Inte sällan gäller dessa fall mäns våld mot kvinnor, där gärningen kan döljas genom att gärningsmannen gör ytterligare våld på den avlidnes kropp. Mot bakgrund av att grovt brott mot gravfriden kommer att träffa de fall där gärningsmannen försöker dölja mord eller dråp anser vi att straffsatsen ska skärpas väsentligt. Det finns uppmärksammade fall där samma gärningsmän skändat gravar vid upprepade tillfällen. Det ger inte sällan men hos anhöriga, som upplever sig djupt kränkta när sådant inträffar. Gärningsmännen kan vara vanebrottslingar som begår fler brott återkommande. De måste stoppas. anser därför att även återkommande gravfridsbrott ska klassas som grova, inte bara när de skett i stor skala vid ett enskilt tillfälle. Detta bör ges regeringen till känna. Dessutom anser vi att den som begår gravfridsbrott ska kunna dömas till tillträdesförbud för kyrkogårdar. Skånberg (KD)
mot · H9024621 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:192 Skärpta straff för knivbrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för grova brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvärdering av effekten av straffskärpningarna och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har lämnat en proposition som skärper straffet för knivbrott, efter att beslutat om tillkännagivanden om detta. välkomnar att straffet skärps men anser att regeringen igen föreslår en så liten straffskärpning som bara möjligt. Knivlagen träffar även s.k. gatustridsvapen och mycket grova stickvapen. I händelse av att kriminella eller andra våldsbejakande grupper i stor skala och samordnat brott mot knivlagen eller har en synnerlig stor mängd vapen som faller inom knivlagen på sig torde straffvärdet vara högre än fängelse. Detta bör ges regeringen till känna. Det är bl.a. mot bakgrund av straffskärpningen för vapenbrott som straffen behöver skärpas för knivbrott. anser emellertid att straffen för vapenbrott är för låga och behöver skärpas betydligt. Det grova vapenbrottet bör ha ett minimistraff fängelse, enligt oss. Då kommer samma problem att uppdagas igen, nämligen att straffet för brott mot knivlagen inte står i paritet med brott mot vapenlagen. Om grovt kriminella i så fall övergår från vapenvåld till knivvåld kommer lagen att behöva skärpas igen. Därför anser vi att en översyn bör göras efter att lagen trätt i kraft. Detta bör ges regeringen till känna. Skånberg (KD)
mot · H9024622 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:190 Åtgärder mot fusk vid förarprov och mot illegal utbildningsverksamhet på transportområdet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas bemyndiganden för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om avstängning från prov på transportområdet och att avstängningsbeslut inte ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisen bör få direktåtkomst till fler av Transportstyrelsens uppgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Transportstyrelsen bör se över och kraftigt förbättra sin konsumentinformation och tillkännager detta för regeringen. välkomnar konkreta åtgärder för att stoppa fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet på transportområdet. Det är av stor vikt att vi gemensamt bekämpar fusket och den kriminella verksamheten. Det handlar om trafiksäkerheten för alla som rör sig i trafiken. Regeringens proposition är därför ett steg i rätt riktning på några punkter, men vi vill, enligt ovan, föreslå några ändringar. Enligt regeringens proposition 2021/22:190 Åtgärder mot fusk vid förarprov och mot illegal utbildningsverksamhet på transportområdet föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om avstängning från prov på transportområdet. Bemyndigandena ska införas i körkortslagen, lagen om yrkesförarkompetens, yrkestrafiklagen och taxitrafiklagen. Skyldigheten ska vara straffsanktionerad. anser att avstängningar från prov på transportområdet inte ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol, något som alltså regeringen föreslår. Det är bra att den som övningskör ska medföra identitetshandling men anser att det behövs än tydligare åtgärder. Polisen måste få direktåtkomst till fler av Transportstyrelsens uppgifter i enlighet med Transportstyrelsens förslag i dess utredning Uppdrag att föreslå åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet. Polisen måste enkelt kunna kontrollera tillstånd när de av olika anledningar stoppar fordon. Vi anser därmed att ytterligare åtgärder krävs och att regeringen borde återkomma med konkreta förslag. vill också stärka konsumentens ställning. Det måste bli enklare att kontrollera att trafikskolan man anlitar är en legitim verksamhet och har tillstånd. görs det via Transportstyrelsens webbplats men dessvärre är sökfunktionen svår att hitta, mycket rudimentär och endast på svenska. Transportstyrelsen måste se över och kraftigt förbättra sin konsumentinformation.