mot · H9024371 · 2022-01-20 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:80 om kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att övergripande utvärdera arbete kring planering och upphandling med syfte att förbättra såväl kostnadskontrollen som effektiviteten och framdriften och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka transparensen gentemot och allmänheten genom att ta fram en offentlig sammanställning av hur kostnader, nyttor och innehåll i objekten förändrats mellan de nationella planerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en utredning av organisation med inriktning att få bättre kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. har tagit del av om kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar samt regeringens svar på densamma. I rapporten riktas skarp kritik mot arbete i kalkylfasen för namngivna infrastrukturprojekt, dvs. projekt med en kostnad . konstaterar att det finns systematiska avvikelser i planeringsfasen men att projekt som kommit till byggstart därefter inte systematiskt avviker från beräknade kostnader, vilket förvisso är positivt. belyser att i arbetet med de nationella planerna syns en markant kostnadsökning. För objekt som ingick i planen 2014 och planen 2018 var den genom-snittliga kostnadsökningen . För de objekt som ingick i planen 2010 och i planen 2018 var kostnadsökningen i genomsnitt , detta efter att priserna justerats för prisökningar på anläggningsmarknaden för väg- respektive järnvägsinvesteringar. slutsats, i vilken vi instämmer, är att det sker systematiska underskattningar av den slutliga kostnaden under planeringsfasen. För att fatta väl-grundade politiska beslut om vilka projekt som ska prioriteras och dessas nytta kopplat till ett projekts kostnad är det viktigt att tar fram mer träffsäkra kostnadsbedömningar. finner brister i kalkylarbete och uppföljningen av kalkylerna. Trots att redan i rapporter och 2011 belyste detta har inte åtgärdat bristerna, vilket är anmärkningsvärt. Inte ens rutinen för kalkyler gällande pågående projekt har en tillfredsställande sammanställning där man kan följa upp projekten. Detta försvårar möjligheterna att följa upp arbetet och att få en bild av orsakerna till kostnadsavvikelser. belyser också behovet av att uppgifter om orsaker till kostnadsavvikelser tas fram eller kvalitetssäkras av utomstående part, i stället för att som utföras av projektledaren eller dennes chef, vilket riskerar subjektiv orsakskodning. Denna kvalitetssäkring är av vikt för ett proaktivt arbete med att minimera kostnadsavvikelser. Det finns ett behov av att utvärdera arbete kring planering och upphandling i syfte att förbättra såväl kostnadskontrollen som effektiviteten och framdriften. kritiserar såväl regeringen som för brister gällande transparens, detta genom att man inte sammanställt eller kommunicerat kostnadsökningarnas omfattning. har sammanställt hur kostnadsbedömningen förändrats, men den publiceras inte. Denna bristande transparens försvårar inte bara arbete med dessa frågor, utan det leder också till svårigheter för massmedierna och allmänheten att följa upp hur skattemedel används och prioriteras. konstaterar att en offentlig sammanställning av hur kostnader, nyttor och innehåll i objekten förändrats mellan planerna skulle öka transparensen gentemot och allmänheten samt bidra med kunskap om problemets omfattning. Vi menar att regeringen bör ålägga att ta fram en sådan offentlig sammanställning. blev genom sin sammanslagning av en alldeles för stor byråkratisk koloss. Dessutom har kompetens urvattnats genom att övergå från att på och tid utföra arbete i spår och på väg i egen regi till att bli en beställarorganisation där allt arbete i spår och på väg upphandlas, såväl underhåll som investeringar. Därmed missas givna karriärvägar där kompetensen skulle behållits internt. Med hänsyn till det ansvar som har för landets infrastruktur och de summor verket omsätter välkomnar vi därför en utredning gällande organisation med inriktning att få bättre kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar.