mot · H9024720 · 2022-05-04 00:00:00 — Då stärks flexibiliteten och tryggheten för framför allt kvinnors företagande. På kort sikt ska företagare kunna vända sig till och få ett bindande förhandsbesked om sin sjukpenninggrundande inkomst (SGI). På så vis vet de med säkerhet vad som gäller och kan tryggt planera eventuell föräldraledighet. På bör SGI ersättas, så att ersättning baseras på historiska inkomster och skatteinbetalningar, snarare än SGI-måttets försök att prognostisera framtida inkomster. Det ökar företagares trygghet, då de vet vad de har för trygghet och inte behöver förlita sig på en bedömning av en enskild tjänsteman. Regelförenkling är viktigt för alla företagare. Men givet att kvinnor i högre grad driver företag inom vissa branscher, är ett ökat fokus på regelförenklingar inom dessa branscher prioriterat. Det rör inte minst besöksnäringen, välfärdssektorn och rutbranscher. har här flera förslag, bl.a. om att avskaffa det s.k. hotelltillståndet. Vi vill också värna och utveckla rut. Och vi försvarar valfriheten inom välfärden. vill också införa en ny och enkel företagsform för mikroföretag, som gör det möjligt att enkelt pröva sin affärsidé. Vi vill också se förenklade skatteregler för de med enskild firma och stärka myndigheters och arbete med regelförenkling. Tröskeln till att pröva företagande måste sänkas, så att fler kvinnor vågar pröva sina idéer. Nätverk för kvinnor som driver företag Mer än hälften av företagande kvinnor efterfrågar ett särskilt nätverk för kvinnor som kan stötta varandra, med fokus på affärer. Det behövs fler satsningar på kvinnors företagande, t.ex. via de nätverk som arbetat med. Förutom det vill vi också återinrätta Resurscentrum för kvinnor, Winnet. Det är viktigt att den offentliga företagspolitiken i sig inte bidrar till att förstärka den manliga dominans som redan finns i näringslivet. Berörda myndigheter, som , och , måste fortsatt ges tydliga och mätbara mål. De regionala företagsstöden som distribueras via är snedfördelade och gynnar män och ska därför ses över. Statens insatser för företagande i form av riskkapital, rådgivning och stöd bör fördelas jämnt mellan kvinnor och män. vill se en genomlysning av hur det statliga riskkapitalet fördelas. En mer jämn fördelning ska inte ske genom kvotering utan genom möjliggörande och genom att hinder rivs. Utrikes födda kvinnors företagande Utrikes födda kvinnor har klart lägre sysselsättningsgrad och är självförsörjande i lägre grad än såväl inrikes födda kvinnor som utrikes födda män. Att få fler utrikes födda kvinnor i jobb är en nyckel för att förbättra jobbintegrationen. Utöver de insatser som krävs för att öka utrikes födda kvinnors anställningsbarhet, måste fler av dessa också ges möjlighet att försörja sig som företagare. Många som har en god affärsidé saknar dock de kunskaper och kontakter som krävs för ett framgångsrikt företagande. För att hjälpa fler utrikes födda kvinnor att starta företag föreslår en särskild satsning på ett främjandeuppdrag i regi. ska vara ett tryggt land. Det kräver en välfungerande och närvarande välfärd, med god vård och omsorg. Trygghet förutsätter också ett starkt skydd mot såväl inhemska som yttre hot. Alla dessa områden är satta under stor press. Välfärden står inför en långsiktig utmaning, där högre kvalitet och ökad tillgänglighet ska genomföras som demografiska förändringar kommer att öka vårdbehoven framöver. Den grova och organiserade brottsligheten, inte minst gängbrottsligheten, drabbar utsatta områden och hela samhället, som våldsamma upplopp skapar otrygghet och skadar såväl poliser som privatpersoner. I råder svensk lag och det är det svenska samhället, ytterst med hjälp av polisen och rättsväsendet, som bestämmer över hela samhället. fullskaliga krig mot har ytterligare försämrat säkerhetsläget i närområde. Ytterst är det vår möjlighet att överleva som ett fritt och självständigt land som står på spel. ska ha förmågan och viljan att försvara oss, som vi ska arbeta för att bygga säkerhet tillsammans med andra. En trygg och nära välfärd Vården och omsorgen ska finnas tillgängliga för alla och måste utgå från den enskilda människans behov. Rätten till självbestämmande och inflytande över den vård och omsorg som ges måste gälla såväl unga som gamla, friska som sjuka. Välfärdens huvudsyfte är att garantera trygghet och likvärdiga förutsättningar för alla, vilket bygger på insikten om att människors behov kan se olika ut. Vården, omsorgen och sociala tjänster ska hålla hög kvalitet och finnas tillgängliga för alla i hela landet. En platsmiljard för fler vårdplatser Beläggningslistan på lyser alltför ofta rött. I alla regioner är det fler patienter inskrivna än vad det finns personal och vårdplatser. var det i genomsnitt 105 inskrivna patienter per 100 vårdplatser i den somatiska slutenvården i . Det innebär att får patienter placeras i korridorer, besöksrum eller andra avdelningar. Bristen på vårdplatser innebär att människor inte får den vård de har rätt till. har haft lägst antal vårdplatser per person i hela EU. Särskilt lågt är antalet platser på iva. växer befolkningen, framför allt andelen äldre och kroniskt sjuka. Situationen innebär att operationer tvingas skjutas , barncancerpatienter får flytta till avdelningar där det inte går att garantera rätt kompetens och patienter placeras i korridoren eller i besöksrum eller skickas vidare till andra sjukhus. Det ökar risken för vårdskador markant. Att sjukhus har en beläggning på i slutenvården anses av vara ett bra mått för rätt antal vårdplatser och en effektiv och trygg organisering av vården. För att ge fler en trygg och säker vård föreslår en modell lik kömiljarden, med syftet att stärka kapaciteten i sjukvården i hela . Sjukhus som klarar målet om maximalt 90 procents beläggning i genomsnitt får ta del av sammanlagt för att minska beläggningen. Den lokala lösningen kan vara fler sjuksköterskor och förbättrade arbetsvillkor, men även att ge en större del av vården utanför sjukhusen genom mobila team, förstärkt äldreomsorg eller utvecklad hemsjukvård. För att öka antalet vårdplatser och ge fler trygg och säker vård behöver Inspektionen för vård och omsorg () inte bara inspektera och vitesbelägga verksamheter utan även fungera som stöd för regioner. Vi vill se ett arbetssätt där den granskande myndighetens experter snabbt kan gå in för att stödja och hjälpa regioner som har problem med överbeläggningar . Det kan handla om att regionen behöver fler slutenvårdsplatser men också om t.ex. fler mobila team eller mer effektiv samverkan med den kommunala äldreomsorgen. Karriärtjänster för sjuk- och undersköterskor Minskningen av antalet vårdplatser är till stor del ett resultat av att vården har svårt att rekrytera och behålla medarbetare, särskilt specialistsjuksköterskor, detta trots att har både fler läkare och fler sjuksköterskor än snittet i . De tuffa arbetsvillkoren, särskilt inom slutenvården, med ansvar för fler patienter och platsbrist innebär att personalen måste springa snabbare och ta färre pauser och att de sällan kan påverka sin arbetssituation. Studier visar att i yrket har så många som var femte sjuksköterska allvarliga planer på att lämna yrket, och en del har redan gjort det. Resultatet blir färre kollegor och dyr inhyrd personal samt en krympande personalgrupp som tvingas hantera alltmer. Undersköterskor och sjuksköterskor är yrkesgrupper som bär upp sjukvården men som har små möjligheter att höja sina löner. vill därför kraftigt förstärka det statliga bidraget till s.k. karriärtjänster och utvidga satsningen till att även gälla undersköterskor. Det innebär möjligheter till karriärutveckling och lönepåslag för specialistsjuksköterskor och specialistundersköterskor med fördjupad kompetens inom centrala områden. Därutöver krävs kraftiga och kontinuerliga satsningar på en bättre arbetsmiljö för vårdens alla medarbetare. En rekryteringsutbildning ska erbjudas den som är intresserad av att söka chefstjänster inom sjukvård och äldreomsorg, och en obligatorisk statlig utbildning ska genomföras av de som fått en chefstjänst. Alla som arbetar i ett legitimationsyrke eller har en reglerad yrkestitel i hälso- och sjukvården, exempelvis undersköterskor, ska ges rätten till kompetensutveckling som stärker dem i deras yrkesroll. Framför allt handlar det om att arbetsgivaren måste garantera tillräckligt med tid i den anställdes schema och att föreskrifter som reglerar fortbildningsmöjligheter måste skärpas. ska också undersöka om det är lämpligt att införa en miniminivå av fortbildningstid för de olika legitimationsyrkena och reglerade yrkestitlarna. Barn och unga som drabbas av psykisk ohälsa måste fångas upp tidigare och få bättre stöd. Den psykiska ohälsan bland landets unga har ökat , inte minst under pandemin. Allt fler upplever ångest, har självskadebeteende eller lider av depression. Självmord är den vanligaste dödsorsaken i åldrarna 15–. hade nästan 31 500 kontakter med barn och unga i behov av stöd. För att möta det ökade behovet vill att stödlinje får statlig finansiering på . Förstärk arbetet mot prostitution och människohandel I vågorna efter pandemin och med anledning av kriget i riskerar allt fler att falla offer för människohandel och prostitution. Arbetet med att fånga upp människor som utsätts för människohandel behöver därför växlas upp. kan och bör, som nationellt ansvarig för arbetet mot människohandel, utveckla samverkan mellan myndigheter och andra aktörer och bistå myndigheterna med viktigt metodstöd och kompetensutveckling. bedömer att särskilda insatser behövs, såväl för att förhindra att fler drabbas som för att fånga upp de som utnyttjas i prostitution och människohandel med anledning av kriget i . Vi ser särskilt tre angelägna delar i detta arbete som snabbt kan skalas upp. Insatser behöver förstärkas inom ramen för det operativa nätverket mot prostitution och människohandel och specifikt det nationella stödprogrammet, som handfast kan arbeta för att fånga upp offer för människohandel. Regionkoordinatorerna har en nyckelroll i det förebyggande arbetet ute i landet och finns på tio orter i samtliga sju polisregioner i . Men de behöver bli fler. Då det är många som inte blir identifierade som behöver den uppsökande verksamheten bör de informativa insatserna skalas upp ytterligare, genom att det inrättas en nationell stödtelefon dit fler kan vända sig direkt. Sammanfattningsvis föreslår följande: Inrätta en nationell stödlinje. Förstärk det nationella stödprogrammet (NSP) för offer för människohandel. Utöka regionkoordinatorerna mot prostitution och människohandel. Säkra kvinno- och tjejjourernas finansiering Mäns våld mot kvinnor måste få ett slut. Kvinno- och tjejjourerna gör ett ovärderligt arbete för att hjälpa flickor och kvinnor i utsatta situationer. De måste ges starka och långsiktiga ekonomiska förutsättningar för att bedriva sitt viktiga arbete. föreslår därför att anslagen till dessa jourer förstärks med . Vi noterar också med stor oro att regeringen förändrar förordningen om statsbidrag till dessa kvinno- och tjejjourer. Ändamålen och målgruppen föreslås breddas och inkludera andra typer av organisationer. Det riskerar att leda till att samma pott pengar ska fördelas på allt fler organisationer. Viktiga och väl upparbetade strukturer riskerar att skadas. uppmanar därför regeringen att dra tillbaka förslaget om förordningsändring och freda kvinno- och tjejjourernas finansiering. Ett välfungerande rättsväsen är ett av grundfundamenten i en rättsstat och att värna detta är en av statens kärnverksamheter. Människors fri- och rättigheter ska skyddas, och alla ska kunna känna trygghet i hela landet. Vid kränkningar av dessa rättigheter ska skyldiga identifieras, dömas och straffas på ett rättssäkert sätt. Så byggs en välfungerande rättsstat. Var man än bor och arbetar i måste man kunna känna sig trygg. Det kräver en polis och ett rättsväsen som klarar av både vardagsbrott och grövre brottslighet. Ansvaret för att garantera människor säkerhet och trygghet är en av statens viktigaste uppgifter. För att lösa denna uppgift krävs att antalet brott minskar, att polisen i högre grad ingriper under pågående brott samt att genomförda brott utreds och förövare döms. Tryggheten består också i att lagarna är tydliga och rättssäkerheten stark, så att ingen döms för brott som de inte har begått. Polisen måste vara närvarande, tillgänglig och synlig för människor i hela landet. Den ska ha ett långsiktigt mandat och de lokala poliserna ska i största möjliga mån jobba med uppgifter kopplade till det lokala området. Tryggheten ska värnas i hela landet, oavsett om du bor på landsbygden, i storstaden eller i något av våra utanförskapsområden. För varje brott som begås tilltar otryggheten. För att förhindra att förtroendet för polisen och rättsväsendet minskar krävs kraftfulla satsningar på ökad lokal polisiär närvaro, ökade resurser för att utreda och lagföra begångna brott och andra trygghetsskapande åtgärder. Att förtroendet för rättsväsendet är högt samt att rättssamhället är stabilt och försvarar människors fri- och rättigheter i hela landet är grundläggande. är i grunden ett tryggt och säkert land, men den oro som sprider sig måste tas på allvar. Vår trygghet kräver en lokalt närvarande polis och ett rättsväsen som står rustat att hantera kriminaliteten. Det behövs mer effektiva insatser mot våld mot kvinnor, vardagsbrott och gängbrottslighet. Därtill krävs ytterligare åtgärder mot terrorism och radikalisering samt mot kontroll och brottslighet i hederns namn. En av de absolut viktigaste åtgärderna för att öka tryggheten i samhället är att öka antalet poliser. har varit med och förhandlat fram ökade resurser till för att möjliggöra detta. Den pågående satsning som syftar till att öka antalet polisanställda med 10 000 är ett bra första steg. Men mer kommer att behöva göras. bör ha minst samma polistäthet som övriga EU. På kort sikt är det viktigt att vi får ut så mycket effektivt polisarbete per polis som möjligt. Polisen ska fokusera på sitt kärnuppdrag och på det de är bäst på. För att avlasta poliser från administrativt betungande uppgifter föreslår en satsning på polisstödsassistenter. Det är viktigt inte minst för poliser inom ingripandeverksamhet. En förutsättning för att förebygga brott är att lokalsamhällen har förtroende för polisen och att polisen har god lokalkännedom. Invånarna i ett område ska lita på polisen. Och polisen ska veta vem och vilka i ett område som är involverad i kriminell verksamhet. För att stärka kopplingen mellan polisen och invånarna i de s.k. utsatta områdena föreslår ökade medel till s.k. trygghetsvärdar, som ska utgöra en länk mellan lokalsamhället och polisen i vardagen. Det kan också bidra till att polisen ges bättre underrättelser och därmed kan dimensionera och planera sin verksamhet på ett bättre sätt. Försvara kvinnors rättssäkerhet i krig olagliga och oförsvarliga krig mot har, tyvärr, bekräftat det vi vetat länge: sexuellt våld drabbar den kvinnliga civilbefolkningen. Enligt FN har en av fem kvinnor på flykt från krig eller humanitära katastrofer utsatts för sexuellt våld. Överlag bidrar krig till en ökning av sexuella övergrepp och människohandel, och utsattheten dröjer ofta kvar även efter krigets slut. Mörkertalen är stora. För krigsbrott har och många andra länder lagar om universell jurisdiktion. Det innebär att särskilt allvarliga brott kan utredas, åtalas och dömas även i en svensk domstol, oavsett var brotten har begåtts och oavsett vilket medborgarskap förövaren eller brottsoffret har. Det vill stärka och utveckla. Vi anser att resurserna till den s.k. gruppen för utredning av krigsbrott inom polisen ska öka, att rättsväsendet ges ett tydligare uppdrag att både utreda och driva fler fall om sexuellt våld som krigsbrott, att polisen och ges i uppdrag att undersöka och redogöra för vilka verktyg som behövs i detta arbete samt att vi ser över den befintliga lagstiftningen om universell jurisdiktion för att säkerställa att den är adekvat utformad. är värt att försvara Det radikalt försämrade säkerhetsläget för kräver kraftfulla åtgärder. har varit pådrivande för att öka resurserna till såväl det militära som det civila försvaret. Försvarsanslagen bör , eller så snabbt som det är praktiskt möjligt, uppgå till av BNP. Det finns en förväntan hos våra samarbetsländer att ska göra denna ambitionshöjning, och den är absolut nödvändig för att utveckla svensk försvarsförmåga utifrån den försämrade omvärldskontext vi lever i. Det är inte minst en trovärdighetsfråga. Det är glädjande att det nu råder en bred politisk enighet om behovet av ökade försvarsanslag. Det är en styrka för . kan konstatera att försvaret av är ett av det offentligas viktigaste åtaganden, om inte det viktigaste. I ett land med en omfattande offentlig sektor och förhållandevis högt skattetryck måste försvaret av landet rymmas inom ramen för de tillgängliga resurserna. Det är ett stort åtagande vi har ålagt oss. Det kommer att kräva prioriteringar av det offentligas verksamhet. Men det är görbart. motsätter sig därför krav på öronmärkt finansiering av den nödvändiga förmågeförstärkning som vi nu står inför. deltar konstruktivt i de samtal som förs kring hur vi på bästa sätt kan öka svensk försvarsförmåga. kan och vill försvara sig. Men vår säkerhet byggs bäst tillsammans med andra. är och har varit pådrivande för mer djupgående och breddade försvarssamarbeten. Det gäller såväl bilateralt samarbete, inte minst med , som multilaterala samarbeten. anser att bör ansöka om medlemskap i . är det viktigt att detta sker med bred politisk förankring. Försvaret av sker dock inte enbart med det militära försvaret. Hela samhällets krisberedskap, och det civila försvaret, är omistliga delar av totalförsvaret. har varit pådrivande för ökade resurser till det civila försvaret. I behandlingen av budgetpropositionen var det enda parti som föreslog förstärkningar av kommunsektorn, för att kunna hantera de ökade uppgifter som åläggs sektorn som en del av satsningar på det civila försvaret. Det är glädjande att sådana satsningar på det civila försvaret nu föreslås i vårändringsbudgeten. Även när det gäller dessa förslag till förstärkningar anser att ett ytterligare ökat fokus på kommunsektorns roll skulle vara önskvärt. Vi kommer att fortsätta att driva på för att nödvändiga förändringar kommer på plats och att de beslut som redan fattats av får genomslag och blir verklighet. delar i allt väsentligt den bedömning som regeringen gör i vårpropositionen vad gäller måluppfyllnad och den förda politikens förenlighet med ramverket. En första bedömning av utgiftstakets nivå Utgiftstaket utgör en övre gräns för utgiftsnivån i statens budget och beslutas framåt. För att utgiftstaket ska främja en kontrollerad utgiftsutveckling, och vara ett stöd för att uppnå överskottsmålet och långsiktigt hållbara finanser, är det en grundläggande förutsättning att takets nivå i normalfallet inte ändras. bedömer att en lämplig nivå på utgiftstaket är . Det hade inneburit att takets nivå, som andel av potentiell BNP, faller något som tillräckligt utrymme finns för att rymma prioriterade och nödvändiga satsningar på utgiftssidan. Det är viktigt att notera att utgiftstaket inte är ett mål för utgifterna utan just ett tak, och att eventuella framtida reformförslag får vägas mot övriga delar av det finanspolitiska ramverket och konjunkturläget. Strukturella utmaningar för ramverket Viktiga ekonomisk-politiska institutioner är satta under hård press. Det gäller inte minst budgetramverket. Den ordnade och samlade budgetprocessen är en central del av det finanspolitiska ramverket. Processen syftar bl.a. till att helheter ska vägas mot varandra inom ramen för de begränsningar som sätts av överskottsmålet, skuldankaret och utgiftstaket. Det leder till att nödvändiga prioriteringar görs. har det , och med ökad hastighet , skett en glidning kring praxis och vad som anses vara ett rimligt agerande i . finansutskott har tagit initiativ till ett flertal ofinansierade, och i vissa fall fleråriga, ändringsbudgetar. Oaktat innehållet i sak – vissa av dem har varit uttryck för väl avvägd politik – innebär detta en stor risk. Denna risk består i att hoppande majoriteter kan göra flera förändringar av den fastslagna politiken, som inte baseras på en helhetsbedömning av vad som är en väl avvägd finanspolitik, såväl vad gäller stabiliseringspolitiska hänsyn som när det gäller prioriteringar inom ett givet budgetutrymme. Det underminerar principerna bakom budgetprocessen, riskerar att leda till en finanspolitik som inte respekterar övriga delar av ramverket och försvårar ansvarsutkrävande. Också krig mot ökar behovet av långsiktigt stabila offentliga finanser. Krig vinns inte bara av soldater på slagfält. De vinns också politiskt och ekonomiskt. Västvärlden måste vara bättre på att sätta tryck på den ryska ekonomin än vad de är på att skada vår, för att minska deras förmåga att finansiera sitt krig. Vi måste uthålligt kunna implementera och leva med sanktioner och snabbt frigöra oss från beroendet av rysk fossil energi. Det är åtgärder som kommer att kosta stora summor pengar. starka offentliga finanser gör att vi har utrymme att bedriva en aktiv stabiliseringspolitik i händelse av en lågkonjunktur. Det gör också att vi har möjlighet att snabbt finansiera viktiga investeringar i t.ex. ökad försvarsförmåga. Och det gör att vi uthålligt kan parera negativa effekter av införda sanktioner med riktade stödinsatser. Även om det finns ett akut behov av att vidta åtgärder som på kort och medellång sikt försämrar de offentliga finanserna är det därför viktigt att det övergripande målet om stabila statsfinanser och stora säkerhetsmarginaler ligger fast. anser att alla partier som i grunden värnar ramverket gemensamt bör träffa en överenskommelse som tar politiken ur den onda cirkel som vi nu befinner oss i och i stället skapar en gemensam bild av rimliga begränsningar och spärrar i budgetarbetet. Tänkbara vägar är exempelvis att införa samma begränsning som finns för regeringen, om att enbart lägga ändringsbudgetar vid sidan om de reguljära vår- och höständringsbudgetarna om det finns ”särskilda skäl”, på samt att stärka det s.k. reservationsförbudet. Pensionssystemet ska leverera trygga och tillräckliga pensioner. Förbättringar av pensionssystemet kan och bör genomföras. Men de bör göras inom ramen för Pensionsgruppen, som är satt att värna och förbättra systemet. ska vara ett land där det är tryggt att åldras, där äldre garanteras en värdig ålderdom. är fast beslutet om att arbeta för att pensionssystemet ska bidra till detta. har därför aktivt varit med och förhandlat fram lägre skatter på pensionsinkomster och ett antal höjningar av olika delar av grundskyddet. För att sådana förbättringar ska vara långsiktiga måste dock också pensionssystemet vara långsiktigt hållbart. Det är därför mycket oroande att fundamentala principer för pensionssystemet nu utmanas. Principen om ett autonomt pensionssystem, vid sidan om statsbudgeten, urholkas när allt fler och allt större förmåner och tillägg till inkomstpensionen betalas via statsbudgeten. Det leder till osäkerhet om framtida pensioner, försvårar för människor att förstå och påverka sin egen pension, minskar respektavståndet och urholkar livsinkomstprincipen. Därtill skapas politiska incitament till överbudspolitik som de mekanismer som är tänkta att garantera pensionssystemets ekonomiska hållbarhet undermineras. ser med oro på vad denna utveckling kan leda till , om den tillåts fortsätta. Det finns goda skäl att nu göra än mer för att stärka pensionärernas ekonomi. Inför ett sådant arbete är det dock viktigt att ha en korrekt bild av verkligheten. har exempelvis i rapporterna Hur är pensionärernas ekonomiska levnadsförhållanden? och Är pensionerna tillräckliga? presenterat en sådan övergripande lägesbild. Slutsatsen är att pensionärskollektivet som helhet har en relativt god ekonomisk standard.