mot · H9024632 · 2022-04-08 00:00:00 — delar bedömning att regeringen borde lagt ned kraft och engagemang på att försöka skapa en mer systematisk modell för hur mål formuleras i syfte att kunna åstadkomma bättre samlade resultat som låter sig utvärderas. Vi anser att det ska vara ett fåtal, tydliga och uppföljningsbara mål. Mål som svårligen eller inte alls kan följas upp och utvärderas ska inte användas. Låt oss som exempel ta regeringens långsiktiga mål 4 i den förra ANDT-strategin: Kvinnor och män samt flickor och pojkar med missbruk eller beroende ska utifrån sina förutsättningar och behov ha ökad tillgänglighet till vård och stöd av god kvalitet. Av propositionen framgår emellertid att ”regeringen kan inte bedöma om eller i vilken utsträckning verksamheterna har bidragit till utvecklingen inom målet. Inom det här målet är det särskilt tydligt då insatsområdena till stor del är inriktade på verksamhet inom regioner och kommuner, och då utvecklingen med anledning av målets komplexa karaktär är svår att sammanfatta”. Trots att regeringen själv inser att formuleringen av ovanstående mål inrymmer stora brister återkom regeringen med detta mål, om än något modifierat, först i sin proposition om en ny ANDTS-strategi och på nytt i sin skrivelse till . Långsiktigt mål 5 bör enligt regeringen lyda: Personer med skadligt bruk, eller beroende ska utifrån sina förutsättningar och behov ha tillgång till vård och stöd av god kvalitet. Det är oklart hur regeringen ska kunna följa upp detta mål. Avseende det tidigare målet har regeringen nämligen poängterat: Regeringen behöver följa flertalet aspekter, däribland tillgång till vård och stöd, vårdens kvalitet och stödets kvalitet och om stödet har getts utifrån individers förutsättningar och behov. Baserat på de indikatorer som visar på strukturella förutsättningar är den samlade bedömningen att strukturen för att möta individens behov har förbättrats men att följsamheten behöver öka. Eftersom de tillgängliga indikatorerna är strukturindikatorer är det däremot inte möjligt att ange vilket genomslag detta har fått för den enskilde individen i behov av stöd. … Regeringen kan inte bedöma om eller i vilken utsträckning verksamheterna har bidragit till utvecklingen inom målet. Inom det här målet är det särskilt tydligt då insatsområdena till stor del är inriktade på verksamhet inom regioner och kommuner, och då utvecklingen med anledning av målets komplexa karaktär är svår att sammanfatta. föreslår att regeringen ger i uppdrag att skyndsamt ta fram ett nytt mer långsiktigt mål 5 i stället för det i skrivelsen redovisade. Ett nytt långsiktigt mål 5 behöver vara utvärderingsbart och bör renodlas till att fokusera på gjorda insatser rörande personer med missbruk eller beroende som är i behov av vård och stöd av hög kvalitet. Det kan handla om insatser såsom hälsofrämjande arbete, vård och behandling och stöd som förebygger eller minskar ANDT-relaterad ohälsa. föreslår därutöver att regeringens redovisade långsiktiga mål 7, En folkhälsobaserad syn på ANDTS inom EU och internationellt, slopas. Vi delar nämligen den uppfattning som regeringen ger uttryck för avseende möjligheterna att mäta och följa upp detta mål som är långsiktigt mål 6 i den förra strategin: ”Mål 6 i strategin skiljer sig från de övriga målen. Det har en internationell inriktning och en målsättning som inte kan mätas genom etablerade indikatorer. Även vad gäller insatsområdena utmärker sig målet. Flera aktörer som pekas ut inom dem är andra än de som har fått i uppdrag att bidra till genomförandet och uppföljningen av strategin.” delar bilden av att är beroende av sin omvärld och att frågor som rör ANDTS påverkas av förhållanden och förändringar utanför gränser men så som detta långsiktiga mål 7 formuleras så är det i praktiken inte tydligt och mätbart. Sådana mål ska inte användas. Vår bedömning är att kan bedriva ett konstruktivt och metodiskt internationellt arbete i ANDTS-frågor utan att formulera och sätta upp mål som inte kan utvärderas på ett verkningsfullt sett. Vi vill betona att arbetet inom EU och det övriga internationella arbetet i ANDTS-frågorna är viktigt. En folkhälsobaserad syn bör fortsatt vara ett bärande perspektiv i internationella arbete inom ANDTS. föreslår gällande de långsiktiga målen 1, 3, 4 och 6 att dessa ska renodlas till att fokusera på utfall, dvs. mäta tillgång, bruk, skador och dödlighet. Målen i sig behöver inte formuleras om, utan det handlar om att fokus ska vara på att mäta och utvärdera utfall, inte insatser. Detta föreslår i sin utvärdering av den tidigare ANDT-strategin. [23] Dessa långsiktiga mål ska kompletteras med konkreta delmålsättningar i syfte att underlätta tydlighet, mätbarhet och utvärdering. föreslår att regeringen ger i uppdrag att skyndsamt ta fram relevanta delmålsättningar i syfte att fokus ska ligga på utfall och resultat. föreslår att de långsiktiga målen i delarna som rör spel om pengar ska ha fokus på att minska skadorna och riskerna att utveckla spelberoende snarare än att minska tillgången till spel om pengar generellt. Det överensstämmer dessutom bättre med det övergripande målet som betonar minskade medicinska och sociala skador orsakade av spel om pengar. Ytterligare regulatoriska åtgärder på spelmarknaden kan få motsatta effekter och leda till att personer i riskzonen för spelmissbruk börjar spela hos olicensierade aktörer utan omsorgsplikt på en oreglerad marknad. Det skulle drastiskt kunna öka risken för spelproblem. värnar alla dem som finner nöje i spel och bejakar möjligheterna att spela på en sund och reglerad spelmarknad där alla aktörer har samma förutsättningar. Vi värnar de personer som av olika anledningar befinner sig i riskzonen för spelmissbruk. Därför välkomnar vi den nya spellagen som är på plats och att den nya strategin även ska omfatta spel om pengar. Det är inte bara den person som själv drabbas av spelmissbruk som lider, utan det gör även den närmaste familjen och anhöriga som drabbas. Inte minst barn och ungdomar till spelmissbrukande föräldrar blir hårt drabbade och riskerar i vissa fall att hamna i ett socialt utanförskap. Spelmissbruk är förknippat med mycket känslor av skam och ångest. Vi är övertygade om att fokus i ANDTS-arbetet ska ligga på att minska skadorna och riskerna att utveckla ett spelberoende. Strategiska fokusområden – genomför prioriterade reformer i syfte att nå målen Den förra ANDT-strategin för perioden –2020 innehöll mycket fokus på bakgrund och motiv till prioriterade insatser, vilket enligt kan ha bidragit till att den framåtsyftande ambitionen blir otydlig. Insatsområdena beskriver relativt konkreta insatser. Det är dock inte alltid tydligt vem som ska agera eller vilket mål som fokusområdet förväntas bidra till. [24] föreslår därför att bl.a. följande bör övervägas i den nya ANDTS-strategin: principen med insatsområden bör ersättas med strategiska fokusområden, och fokusområdena bör vara mer strategiska i förhållande till vad som bör göras och tydligare avseende vad som ska uppnås och av vem. Utöver detta anser myndigheten att fokusområdena bör formuleras utifrån en enhetlig struktur av problem och att beslutade fokusområden konkretiseras i handlingsplaner eller motsvarande av nationella och regionala aktörer med hänsyn tagen till sammanhang. föreslår att regeringen ger i uppdrag att skyndsamt ta fasta på detta i det fortsatta arbetet med ANDTS-strategin 2021–2025 med nedanstående föreslagna strategiska fokusområden för att uppnå en bättre måluppfyllelse av de långsiktiga målen med att förbättra människors hälsa. Ta fram och genomför en nationell hälsofrämjande strategi Det är oroande att bl.a. Cancerfonden konstaterar att politiska beslut snarare har försvagat än stärkt möjligheterna till samordnade effektiva förebyggande insatser gällande att främja människors hälsa. [26] Det finns exempelvis problem avseende nuvarande styrning och organisering av hälso- och sjukvården kopplat till förebyggande hälsoarbete. Det förebyggande hälsofrämjande arbetet är för lågt prioriterat. Det framkommer inte minst när det gäller utformningen av nuvarande ersättningssystem och gjorda prioriteringar i olika budgetsammanhang. ANDTS-strategin är en viktig del i resan framåt för att kunna stärka det förebyggande arbetet med att främja människors hälsa. krävs det ytterligare insatser och åtgärder. föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram och genomföra en nationell hälsofrämjande strategi. måste metodiskt, långsiktigt och strukturerat sträva efter att skapa bättre förutsättningar för god hälsa hos hela befolkningen. En samlad nationell strategi ska lägga fast några tydliga mål och därtill peka ut prioriteringar, specifika satsningar och hur regelbunden uppföljning och utvärdering ska genomföras. Att underlätta för alla människor att göra individuella hälsosammare val är en grundläggande uppgift som kräver nationellt ledarskap, samordning och ansvarstagande som går långt utöver och är mycket bredare än nuvarande och föreslagna ANDTS-strategier. En av de största möjligheterna att hushålla med hälso- och sjukvårdens begränsade resurser och förbättra människors hälsa och livskvalitet ligger i att på ett helt annat sätt och med betydligt mer kraft och resurser än arbeta med mer samlade preventionsåtgärder i syfte att aktivt förhindra att sjukdom uppstår hos en frisk person, förhindra att ett sjukdomstillstånd återkommer eller förhindra en försämring av en individs sjukdom, ofta kroniska sådana. Detta ska inom ramen för en nationell hälsofrämjande strategi vara ett av de allra viktigaste strategiska fokusområdena för att nå de långsiktiga målen inom ANDTS-strategin. I övrigt hänvisar vi gällande det förebyggande hälsofrämjande strategiarbetet till motionen En nationell hälsofrämjande strategi – ett långsiktigt hälsosammare . Utred möjligheterna till ett nationellt för det förebyggande arbetet inom ANDTS Det förebyggande ANDTS-arbetet på lokal och regional nivå ska bedrivas systematiskt med kunskapsbaserade metoder och insatser. Det kräver att en aktör med expertis inom preventionsvetenskap ansvarar för samordning av existerande metoder, vilket t.ex. omfattar metodutveckling och kvalitetssäkring. Vi moderater föreslog i vår följdmotion på regeringens proposition om en ny ANDTS-strategi 2021–2025 att regeringen skulle ge i uppdrag att utreda möjligheterna att skapa ett nationellt för det förebyggande arbetet inom ANDTS. biföll förslag, ett förslag som det är viktigt att regeringen nu genomför. Ett viktigt uppdrag för ett möjligt nationellt för förebyggande arbete ska vara att ha en regelbunden dialog med ANDTS-samordnarna på länsnivå i syfte att samordna, stödja och förbättra samarbetet. Ett nationellt ska ha ett övergripande utbildningsansvar gentemot regional och lokal nivå. Ett exempel när det gäller god metodutveckling är STAD (förebygger alkohol- och drogproblem) som utvecklat evidensbaserade förebyggande metoder inom ANDT-området. Ett konkret exempel är Ansvarsfull alkoholservering och Krogar mot Knark. Kartlägg det tunga narkotikamissbruket vet vi inte tillräckligt om hur narkotikamissbruket och vårdbehovet ser ut i . Det gör det svårt att utvärdera den förda politiken, inklusive de mål och insatser som presenteras i ANDTS-strategin, och det försvårar allvarligt möjligheten att vidta nya eller förstärka åtgärder för att ta steg närmare nollvisionen om narkotikarelaterade dödsfall. Särskilt allvarligt är att det saknas ordentliga underlag om hur utbrett det tunga narkotikamissbruket är i . Den vanligaste orsaken till narkotikarelaterad död är överdos och de allra flesta, omkring 80–, av dödsfallen är relaterade till just opioider såsom heroin. För att minska den narkotikarelaterade dödligheten måste insatser mot gruppen opioidmissbrukare prioriteras, vilket allvarligt försvåras av att det saknas aktuella ordentliga skattningar om hur stort opioidmissbruket är. Den senaste ordentliga beräkningen om hur omfattande det tunga missbruket är i gjordes . Därmed saknas också kunskap om hur stort behovet är av läkemedelsassisterad behandling och andra vård- och behandlingsinsatser riktade mot denna särskilt utsatta grupp. Det var mot denna bakgrund som föreslog att regeringen skulle ge i uppdrag att genomföra en gedigen kartläggning av det tunga narkotikamissbruket i , en kartläggning som bl.a. behöver ge ett tillförlitligt svar på hur många personer som missbrukar opioider och hur många som gör detta genom att injicera. Förslaget bifölls och behöver nu genomföras av regeringen. Detsamma gäller de förslag som beskrivs nedan dels om personer i eller i behov av LARO-behandling samt om att kartlägga beroendevården. Också dessa båda förslag ställde sig bakom i samband med beslutet om att avslå regeringens undermåliga förslag till ny ANDTS-strategi –2025. Ta fram statistik och uppföljning av personer i LARO-behandling Det saknas i också nationell tillförlitlig statistik om hur många personer med ett opioidberoende som är i behandling. En källa till information om hur många patienter som är i läkemedelsassisterad behandling för opiodberoende (LARO) är läkemedelsregistret, men en mycket stor andel av patienterna i LARO hämtar inte sina läkemedel på apotek utan på sin klinik och registreras därför inte läkemedelsregistret. Positivt är dock att det för beroendevård, Bättre Beroendevård (tidigare SBR), är under stark utveckling med ett växande antal registreringar och anslutna enheter. har därför föreslagit och vunnit stöd för att regeringen behöver säkerställa tillgången till bättre nationell statistik om antalet patienter som är i LARO-behandling eller som utifrån nationella riktlinjer bör erbjudas sådan behandling. Det är viktigt att arbetet med LARO sker i enlighet med kunskapsstöd och nationella riktlinjer för vård och stöd. För att följa upp att så sker krävs bättre statistik och uppföljning av patienter i LARO. Detta skulle t.ex. kunna ske via det . Kartlägg den svenska beroendevården Ett generellt problem inom svensk hälso- och sjukvård är de omotiverat stora regionala skillnaderna. Detta gäller inte minst inom beroendevården där tillgången till vård och behandling varierar kraftigt över landet. Den ojämlika tillgången till vård och behandling är sannolikt en viktig förklaring till varför den narkotikarelaterade dödligheten i inte bara är skyhög utan också varierar kraftigt mellan länen. För att kunna skapa en mer jämlik beroendevård över landet är det grundläggande att ha kunskap om hur beroendevården ser ut . På nationell nivå finns det dock bristande kunskap om vilka beroendeinsatser som görs och vilken beroendevård som finns runt om i landet. för Beroendemedicin har på eget initiativ försökt inventera landets beroendekliniker och mottagningar. Sådana basala uppgifter bör dock rimligen ansvariga myndigheter samla in och sammanställa. Därför är det bra att har bifallit förslag om att regeringen bör ge i uppdrag att kartlägga den svenska beroendevården. Genom att kartlägga narkotikamissbruket och beroendevården skulle möjligheterna att följa upp och utvärdera de narkotikarelaterade målen och insatserna i ANDTS-strategin avsevärt förbättras, vilket i sin tur skulle skapa bättre förutsättningar till ett utvecklat arbete på området. Etablera ett nationellt organ för forskning och erfarenhetsutbyte rörande missbruk och beroende Ledande svenska företrädare för forskning och behandling inom missbruks- och beroendeområdet efterfrågar ett nationellt organ för bl.a. fortlöpande metoddiskussion mellan företrädare för forskning, behandling och brukarorganisationer. [29] ser också detta behov. Svensk missbruks- och beroendevård behöver utvecklas och kvalitetssäkras på ett systematiskt vis och områdets olika aktörer behöver mötas för diskussion och för att utbyta erfarenheter. Detta skulle etableringen av ett nationellt organ kunna bidra till. Ett sådant organ bör vara inriktat på forskning om metoder inom missbruks- och beroendevård och bidra till att svensk missbruks- och beroendevård utvecklas och baseras på evidens och beprövad erfarenhet. I etablerades Senter for rus- og avhengighetsforskning (Seraf). Bakgrunden var en efterfrågan på ökad forskning inom missbruks- och beroendeområdet samt behov av en solid kompetensmiljö. [30] bedriver Seraf inte bara forskning, utan centret ger också undervisning och vägledning till studenter samt axlar rollen som nätverksbyggare och samlingspunkt för forskningen i inom missbruks- och beroendeområdet. Seraf leder också bl.a. utvärderingar och forskning kring olika behandlingsförsök. föreslår att regeringen ger i uppdrag att pröva möjligheten att inrätta ett svenskt nationellt organ med forskningsfokus men också med uppdrag att vara ett dialogcentrum där berörda aktörer kan mötas och utbyta erfarenheter och diskutera exempelvis behov av ytterligare forskning. Det är en central utgångspunkt att detta möjliga nationella organ för forskning och erfarenhetsutbyte rörande missbruk och beroende ska ske inom befintlig myndighetsstruktur. Norska SERAF skulle kunna ge inspiration till hur ett sådant nationellt organ skulle kunna formas och etableras i . Utred en möjlig förstärkt vårdgaranti för beroendesjukdom Ett allvarligt problem inom dagens beroendevård är de ofta långa väntetiderna, framför allt till avgiftningsplatser. En person med beroendesjukdom söker i regel hjälp för sitt beroende när det finns motivation att minska de egna missbruksproblemen eller rent av helt sluta med sitt missbruk. Och motivation är naturligtvis en nyckelfaktor för ett lyckat behandlingsresultat. Därför är det viktigt att hjälpen finns på plats så fort som möjligt för den som söker vård och behandling. Hälso- och sjukvårdslagens bestämmelser om vårdgaranti gäller vid missbruk och beroende på precis samma sätt som vid andra tillstånd. Det är inte tillräckligt adekvat. Det är viktigt att snabbt inleda vård och behandling när patienten är motiverad. Att dagens vårdgaranti då bl.a. ger rätt till behandling , räknat beslut om behandling togs, är helt otillräckligt. Därför är det bra att på förslag har tillkännagett för regeringen att en förstärkt vårdgaranti som ger personer med beroendeproblem snabbare rätt till vård och behandling bör utredas. Också detta beslut är det naturligtvis viktigt att regeringen genomför. Ta fram och genomför en nationell överdosstrategi Den vanligaste orsaken till narkotikarelaterade dödsfall är överdoser. Vårt grannland har målmedvetet och framgångsrikt arbetat för att minska antalet överdoser. Norge sjösatte en överdosstrategi med insatser i ett nätverk av pilotkommuner, vilket resulterade i att antalet överdosfall minskade med mellan . [31] Arbetet fortsätter nu i utifrån en ny fyrårig nationell överdosstrategi. bör lära och inspireras av . Som en del i att uppnå nollvisionen om narkotikarelaterade dödsfall som beskrivs i regeringens förslag till förnyad ANDTS-strategi bör en svensk nationell överdosstrategi tas fram och genomföras. Den narkotikarelaterade dödligheten i är inte bara skyhög, utan den varierar också kraftigt mellan länen. Enligt inträffade totalt 900 dödsfall i läkemedels- och narkotikaförgiftningar bland invånare i eller äldre. Dödligheten varierade kraftigt mellan länen, från som lägst 8,1 dödsfall och som högst 15 dödsfall per 100 000 invånare /18 (femårsmedelvärde). [32] De stora regionala skillnaderna understryker vikten av nationellt ledarskap och nationella åtgärder. Att det nu finns uppdaterade nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende är mycket välkommet och något som kan bidra till att göra vården bättre och minska de många överdoserna och narkotikarelaterade dödsfallen i . Detta förutsätter dock att riktlinjerna efterlevs. Implementeringen behöver öka, vilket också regeringen lyfte i propositionen om en ny ANDTS-strategi 2021–2025. En bärande del av en nationell överdosstrategi bör vara att säkra en god efterlevnad av de nationella riktlinjerna. föreslår att regeringen ger i uppdrag till tillsammans med att i samarbete med berörda aktörer, inte minst Kommuner och Regioner samt brukarorganisationer, ta fram en nationell överdosstrategi. Vilka åtgärder och insatsområden som bör ingå i strategin utöver vad vi ovan beskrivit bör och återkomma med. Givet att i samarbete med tidigare utarbetat en åtgärdsplan med förslag på aktiviteter för att motverka den narkotikarelaterade dödligheten bör dessa myndigheter vara väl rustade med underlag och därmed kunna ta fram betydande förslag till en nationell överdosstrategi. Därutöver kan arbetet med den nationella cancerstrategin ge inspiration för hur ett sådant systematiskt nationellt strategiarbete kan bedrivas. En del av en strategi för systematisk suicidprevention Ohälsa, oavsett om det handlar om psykisk eller fysisk, har ett omfattande pris för den enskilda individen och enorma kostnader för ett land. Beroende av alkohol eller droger liksom andra psykiatriska diagnoser innebär var för sig ökad risk för självmordsförsök och självmord. Hos alkoholberoende personer som tagit sitt liv är samtidig depression vanligt. Ett självmordsförsök är den starkaste riskfaktorn för självmord. En studie visade att en förekomst av självmordsförsök är högre bland dem med alkoholproblem och vid narkotikamissbruk. Studier visar att personer med missbruk/beroende har en klart förhöjd risk för psykisk sjukdom och personlighetsstörning och tvärtom, att förekomsten av psykiatriska tillstånd är högre vid svårare missbruk. Därutöver har personer med narkotikamissbruk och beroende oftast högre förekomst av såväl psykiska sjukdomar som personlighetsstörningar än personer med alkoholmissbruk eller alkoholberoende. Hälsofrämjande åtgärder fokuserar på människors självskattade bedömning av fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande och syftar till att stärka eller bibehålla människors fysiska, psykiska och sociala välbefinnande. betonar att det är viktigt med bl.a. selektiva insatser som riktas till identifierade riskgrupper. Regeringen har påbörjat ett arbete med att ta fram en nationell strategi avseende psykisk hälsa och suicidprevention. Det är ett steg i rätt riktning. Däremot är det naturligtvis inte acceptabelt att arbetet ska ske så långsamt. Regeringen har lagt fast uppdraget att ta fram ett underlag till en strategi som ska slutredovisas . föreslår att regeringen ger i uppdrag till att skyndsamt ta fram ett tydligt mål, konkreta åtgärder och en systematisk modell för uppföljning och utvärdering av prevention som kan hindra och minska antalet självmord. Ett viktigt fokus ska vara människor som är fast i ett långvarigt och svårt narkotika- eller alkoholmissbruk. Detta ska utgöra en första del av en nationell strategi för systematisk suicidprevention. Det behövs en återstart Avslutningsvis, Kommissionen för jämlik hälsa beskrev och analyserade i sitt andra delbetänkande de många problem och utmaningar som finns gällande det nuvarande folkhälsopolitiska ramverket och varför folkhälsopolitiken inte fått avsett genomslag i praktiken. Det finns ett stort behov av ett systematiskt stöd och samordning av arbetet gällande folkhälsofrågor, inte minst från den nationella nivån. Detta råder det brist på. Arbetet med ANDTS-strategin behöver en återstart. Regeringens obstruerande och ointresse får inte bilda förebild för hur arbetet med dessa frågor ska bedrivas. Just nu står ANDTS-politiken utan ordentlig riktning och styrning i avsaknad av en av beslutad och legitim ANDTS-strategi. Det är djupt olyckligt. Allra senast efter ett maktskifte kan en rejäl återstart påbörjas. Noria Manouchi (M) [1] . [2] , s. 23. [3] Riksdagsbeslut . [4] Google. [5] Ibid. [6] Ibid. [7] Ibid. [8] Ibid. [9] . [10] Riksdagsbeslut . [11] , Samlad uppföljning av ANDT-strategin 2016–2020. [12] Ibid. [13] Ibid. [14] (). [15] Se exempelvis Cancerfondsrapporten . [16] Prop. 2020/21:132 En förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025 s. 63. [17] , Hur farligt är det att snusa?