mot · H9024679 · 2022-04-22 00:00:00 — Vi vill att regeringen utreder möjligheten att skapa rutiner för att koordinera införlivandet av EU-direktiv i de nordiska ländernas lagstiftning, så att det inte uppstår oönskade olikheter. Vi menar att det finns stora vinster i att nya lagförslag kompletteras med en konsekvensanalys av hur de kommer att påverka relationerna till de nordiska grannländerna samt hur lagstiftningen slår mot människor och företag som bor och verkar över gränserna i . 14 Transport och infrastruktur planerar för att inrätta ett nordiskt transportministerium. Det är en positiv sak om detta kan komma på plats då det förmodligen kan minska flaskhalsar i den ekonomiska utvecklingen. Dock är det viktigt att känna till att de olika behoven av investeringar kan se något olika ut i de olika länderna baserat på avstånd. Det är också viktigt att förstå att fördelningen och delaktigheten behöver beröra hela och enbart storstadsregionerna. Därför bör transportministeriet ha personal lokaliserad på flera geografiska platser, både i huvudstäderna och i andra större städer, och framför allt en nordlig geografisk representation. Vi vill därför se att transportministeriet erhåller en decentraliserad organisation väl förankrad i regioner och kommuner som tar in viktiga aspekter utifrån de regionala och lokala förutsättningarna med hänsyn till lokalsamhällen och landsbygd. 15 Utrikes- och säkerhetspolitik ser väldigt positivt på roll i, och samarbeten med, omvärlden, inte minst det nordisk-baltiska samarbetet, detta särskilt i av oro och instabilitet i efter invasion av . Samarbetet mellan de nordiska länderna och är ett samarbete som kan utvecklas på både regeringsnivå och parlamentarisk nivå i alla formella och informella format som vi har tillgängliga och kan utveckla. agerande då landet genom ett antal krav deklarerade att man vill styra över andra staters säkerhetspolitik innebär att en ny säkerhetspolitisk situation uppstått som påverkar som nordöstra granne. Denna situation förvärrades kraftigt när invaderade . har visat att landet är berett att bruka militärt våld mot sina grannar och bryta mot folkrätten för att få igenom sin vilja. Konsekvenserna av detta agerande är mycket långtgående och kommer att prägla den nordiska regionen i grunden. Framöver behöver förhålla sig till ett mer aggressivt och opålitligt . Nordiskt försvars- och säkerhetssamarbete vill, i likhet med vad som fördes fram i Stoltenbergrapporten , öka det nordiska samarbetet inom försvars- och säkerhetsområdet. Vi ser uppenbara förtjänster i att de nordiska länderna tar ett gemensamt ansvar för regionens säkerhet, i likhet med vad som länge planerades under era. Nordefcosamarbetet som lanserades 2009 har varit en viktig byggsten i det nordiska försvars- och säkerhetssamarbetet och har ännu utvecklingspotential. Vi välkomnar också att det har skett en nära samverkan i försvars- och säkerhetsfrågor mellan de nordiska och baltiska länderna . Under det svenska ordförandeskapet i Nordefco gjordes två strategiska studier, men vi anser att initiativförmåga ytterligare kan skärpas och utökad samordning intensifieras. bör i det även understryka vikten av fortsatt goda och utvecklade relationer och samarbetsavtal med . välkomnar att arbetet med det nordiska försvarssamarbetet har fortskridit, förstärkts och fördjupats . Vi ser särskilt positivt på det fortsatta och fördjupade försvarssamarbete som har utvecklats mellan och och vill i förlängningen se ett försvarsförbund mellan länderna. Det kompetensutbyte som sker via studiebesök och gemensamma övningar bör vara av hög prioritet i det svensk-finska försvarssamarbetet både i nutid och för framtiden. Genom den nordiska solidaritetsförklaringen har de nordiska länderna gemensamt uttalat att i det fall ett nordiskt land skulle drabbas av en kris eller ett angrepp kommer övriga länder att bistå med relevanta medel. Solidaritetsförklaringen är något allmänt hållen, men närmare avtal har slutits och ökad samverkan skett inte minst norr om , vilket är en glädjande utveckling. Det rör mekanismer vid kriskonsultationer, användning av landningsbaser och försörjningstrygghet vid materielbrist. anser med hänvisning till solidaritetsförklaringen och arbetet inom Nordefco att det finns möjligheter att ta försvarssamarbetet till nästa nivå. Undertecknandet av Vision 2025 är ett sådant steg. vill utreda möjligheterna att gemensamt med de baltiska staterna också ser över möjligheterna att upprätta ett gemensamt cyberförsvar. Samverkan och granskning av islamismen Utöver det ryska hotet finns fortfarande hotet från radikal islamism kvar och har dessutom eskalerat och yttrat sig i upplopp i flera svenska samhällen och utanförskapsområden. Vi har sett hur Islamiska staten (IS) har rekryterat medlemmar, inte minst i . Diskussionen kring hur dessa individer med barn antingen ska hållas kvar där de har stridit eller få återvända till efter de terrorhandlingar som de har begått har varit en politisk fråga högt uppe på dagordningen i våra länder. Vi har sett hur personer i nordiska länder radikaliserats och valt att stödja terrorism, antingen genom aktiviteter inom och eller genom att resa utanför gränser. verkar för ett ökat samarbete mot detta mellan de nordiska länderna. Med ett näst intill besegrat IS har problemet med terrorresor till avtagit. I stället har vi sett en ökande våg av återvändande terrorister till . Det är viktigt att varje land tar sitt eget ansvar och genomför nödvändiga lagändringar för att stoppa terrorism och terrorresor, såväl från som till . Här har ett stort ansvar då vi i normala fall genom öppna gränser och bristande id-kontroller jämte en omfattande immigration saknat förmåga att upprätthålla kontroll och trygghet, vilket har lett till att frågan om gränskontroller mellan de nordiska länderna har aktualiserats. Målet måste vara fungerande yttre gränskontroller i EU och en gemensam nordisk yttre gränskontroll, så att passfrihet och smidig rörlighet inom kan återupprättas, men på kort sikt kommer gränskontroller tyvärr ändå att krävas. Vi efterfrågar ett fördjupat samarbete och dialog mellan våra nordiska länder mot terrorrörelser och radikalisering, detta för att göra arbetet så effektivt som möjligt. Det här är viktigt ur flera perspektiv, dels för att inte ytterligare bidra till att destabilisera regionen i framför allt och och för att avhjälpa det mänskliga lidande som pågår, dels för att värna säkerheten i , förhindra ytterligare radikalisering och minska risken för terrorbrott i och . Politisk islam vinner också framsteg genom civilsamhället i framför allt , och även här behöver vi utbyta erfarenheter och modeller för att förebygga att västerländska fri- och rättigheter begränsas i och . Tillsätt därför en nordisk projektgrupp som ska bedriva löpande operativ granskning av de islamistiska samfunden i i syfte att beivra eventuell terrorism motiverad av politisk islam. Coronapandemin, som har drabbat världen globalt men inte minst slagit hårt mot stora delar av och de nordiska länderna, visar behovet av samverkan inom . Att våra respektive länder väljer olika vägar att bemöta en pandemi beror möjligen på ländernas olika bedömningar och inrikespolitiska kulturer och är naturligtvis fullt legitimt givet att vi är självständiga stater. har vi både hjärtat och nyttan i vid sidan av nationen och när de nordiska länderna väljer olika vägar i hanteringen av större nationsöverskridande kriser är det av största vikt att det nordiska samarbetet står fast och fortsättningsvis fungerar. Med målet att vara världens mest integrerade region är det av stor vikt att det får avgörande nytta i praktiken i situationer som denna. En nordisk krisberedskap ska skapa förutsättningar för försörjning av bl.a. medicin och sjukvårdsmateriel till de nordiska invånarna. Ett annat gott exempel på nödvändigheten av en starkare nordisk krisberedskap är från den varma . Efter omfattande skogsbränder och stora nationella påfrestningar i syntes med all tydlighet behovet av samverkan, särskilt med våra närmaste grannar. Otaliga skogsbränder härjade i flera av våra nordiska länder, och assistans fick begäras från östra och södra för att övermanna lågorna. Tack vare brandflyg, brandbilar och frivilliga krafter från andra länder kunde bränderna bekämpas och ännu värre katastrofer undvikas. illustrerade situationen att det finns ett stort värde i och behov av att vi nordiska grannländer i mycket högre grad upprättar en gemensam krisberedskap som utan onödiga hinder kan operera över våra gränser. Räddningstjänstsamarbetet Nordred möjliggör förvisso värdefullt räddningstjänstutbyte, men långt ifrån tillräckligt i förhållande till vad som skulle kunna organiseras och behövas vid kriser och katastrofer av dignitet och vidsträckthet. Det gäller även sjukvården. Beroende på var i medborgare bor råder olika förutsättningar, som t.ex. skillnader mellan städer, landsbygd och glesbygd. Därför är det viktigt att satsa på jämlik vård för alla, oavsett belägenhet. Genom att öka det nordiska samarbetet inom området öppnas nya möjligheter. Det kan exempelvis röra sig om att göra det enklare att få vård i andra nordiska länder, men där hemlandets sjukvårdssystem står för kostnaden. finns samarbeten mellan exempelvis ambulanssjukvården och olika sjukhus i ; dock finns det alltid potential till vidareutveckling. menar att vår samlade beredskap behöver inventeras, samordnas och koordineras. Vi menar också att vi skulle tjäna på att bygga upp viss beredskap tillsammans, såsom en gemensam brandflygsflotta, där vi skulle få ut avsevärt mycket mer förmåga och effekt genom att samverka kring resursförmåga än om varje nordiskt land ska bygga upp och upprätthålla beredskap som är svår att försörja på egen hand. Vi är från sida också beredda att uppdra åt regeringen att se över möjligheten till gemensamma beredskapslager där synergi- och samordningseffekter är betydande utifrån logistiska och ekonomiska perspektiv. Gemensamma nordiska lager kunde komplettera, inte ersätta, nationella eller lokala beredskapslager. Vi föreslår vidare att tillkännager för regeringen som sin mening att ansvariga statsråd ska bejaka de initiativ som har tagits inom ramen för och se över gemensamma resurser avseende livsmedel, läkemedel, vattenförsörjning, sjukvårdsresurser och var våra länder kan samverka samt ta initiativ till att avlägsna de gränshinder som eventuellt kan fördröja samverkan vid kriser. För att komma till rätta med situationen och för att underlätta vid framtida kriser föreslår vi att det upprättas en nordisk krisberedskapskommitté direkt under statsministrarna. En modell skulle kunna vara att flytta Gruppen för strategisk samordning (GSS), som lyder under och inrikesministern, till Statsrådsberedningen och utvidga dess uppdrag till att inbegripa samordning på nordisk nivå. Den nordiska koordineringen i GSS skulle främst fokusera på samordning av insatserna i samband med kriser. Vid större internationella kriser är det vår mening att statsministern i det land som är ordförandeland i omgående ska initiera ett samråd mellan de nordiska statsministrarna. Syftet är att utröna om det finns förutsättningar för ett likartat förhållningssätt och ett synkroniserat myndighetsarbete. Om så är fallet ska den nordiska krisberedskapskommittén ta vid. Om inte bör statsministrarna informera varandra om nationella åtgärder som kan påverka grannlandet, dess befolkning eller det nordiska samarbetet överlag. Dessa mekanismer hade sannolikt gjort skillnad under pandemin. är ett föredöme när det gäller upprättandet av en stabil egen energiförsörjning genom olja, gas och vattenkraft. Det har lagt en god grund för energiförsörjningen, och dess starka arbetsmarknad. Många svenskar jobbar eller har jobbat i och vi bör följa upp erfarenheter av tillväxt och arbetsliv i och dra lärdomar av vad som fungerar bättre i . bör därför inom ramen för de bilaterala samtalen med fokusera på dessa frågor. Ser vi till har de lyckats mycket bättre än inte minst när det gäller migrations- och rättspolitiken. behöver därför inom ramen för de bilaterala samtalen med prioritera dessa frågor för att öka vår kunskap om vad som har en påvisbar effekt inom dessa områden. ekonomi består till en mycket stor del av fiskeri, havspolitik och marin miljö. Detta är någonting som kan dra lärdomar av inte minst när det gäller vår egen politik för fiskeindustri och miljö i havsområdena , , och . Vi bör i de bilaterala samtalen med lyfta vårt intresse för dessa frågor. Miljön i är unik och den biologiska mångfalden är av särskild vikt att bevara vad gäller både natur och djurliv. Kombinationen av ett långsiktigt miljötänkande och utvinning av naturresurser bör tas i beaktande. I finns många unika arter som riskerar att försvinna om inte hänsyn tas till mänsklig aktivitet i området. Det är även viktigt att identifiera kultur- och naturlämningar av höga skyddsvärden så att dessa kan skyddas från påverkan. Konkreta åtgärder för att förhindra rovdrift som kan skada miljön behöver också vidtas. Det är också viktigt att det finns beredskap för olika former av olyckor och utsläpp som allvarligt kan skada natur. I möts också stormakternas intressen där och båda gränsar till . har tydligt byggt upp sina militära förmågor i området och bl.a. öppnat flera nya baser. Den arktiska regionen och dess naturresurser samt möjligheter till nya transportvägar gör att även har ett intresse för regionen. utgör också ett område som är mycket lämpligt för patrullering av strategiska ubåtar, vilket gör området ytterligare intressant säkerhetspolitiskt. urfolk består av flera folk i den arktiska regionen, varav samerna är det folk som lever i de svenska arktiska områdena. Det är av största vikt att urfolk och de folk som finns i den arktiska regionen kan verka fritt och utan inblandning. Utgångspunkten behöver vara att urfolken kan åtnjuta samma möjligheter och rättigheter som övriga folk i . Bevarandet av kulturen för folken i är en fråga som är viktig, och i budgetmotion /22 har tillförts till Ájtte – Svenskt fjäll- och samemuseum och till . Urfolken i och övriga folkgrupper har ett unikt kulturarv som utvecklats under årtusenden och präglats av de särskilda miljömässiga förutsättningar som finns i . I behöver den samiska kulturen och kulturen för nordbor som verkat i bevaras. har lämnat EU och en del personer i har ibland identifierat sig mer som nordbor än som engelsmän. Det gör relationen mellan de nordiska länderna och intressant. är också en av viktigaste handelspartner, och med utträdet ur EU och ny ordning för rörlighet och tull av varor behöver vi öka arbetet med att säkerställa en långsiktigt stabil handel mellan och de anglosaxiska öarna. I områdessamarbetet med de anglosaxiska öarna behöver handelsfrågan prioriteras på högsta nivå. , och har sitt ursprung i den nordgermanska familjen och är en av de viktigaste handelspartner har. Möjligheterna att utveckla en s.k. megaregion diskuteras, som ska sträcka sig från via , och hela vägen till och det nordligaste av – en satsning på innovationer inom infrastruktur, teknik och näringsliv. Detta kan ha stor betydelse för de nordiska ländernas ekonomiska utveckling, men viktigt blir att säkerställa att merparten av affärsnyttan inte hamnar i utan sprids på alla de involverade länderna. [1] .