mot · H9024577 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:165 Ändrade transparensregler inom energibeskattningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gränsvärdet bör utökas från till och tillkännager detta för regeringen. I proposition 2021/22:165 föreslår regeringen ändringar i transparensregler, där stödmottagaren är verksam inom yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet. Bakgrunden till propositionen är att EU i viss utsträckning tillåter att medlemsstaterna genomför skattenedsättningar för bränsle och el, och en del av dessa nedsättningar utgör statligt stöd inom . Vid en skattenedsättning får det statliga stödet inte snedvrida konkurrensen genom att vissa företag eller sektorer gynnas då det påverkar handeln inom unionen och således strider mot den inre marknaden. Ändringarna som föreslås i propositionen är en följd av att ändrat vissa krav på vilka uppgifter som en sökande ska lämna in. Det rör sig om ändringar för offentliggörande och information beträffande stöd till, i detta fall, primär jordbruksverksamhet. Detta omfattar, som tidigare nämnts, yrkesmässiga inom jordbruks- eller skogsbruksverksamhet. Mer specifikt innebär det att de uppgifter som stödmottagaren ska lämna in utvidgas till att omfatta uppgifter om s.k. primär jordbruksproduktion. Regeringen föreslår att stödmottagaren ska få en återbetalning av bränsleskatt eller skatt på el om stödmottagaren lämnar in uppgifter för de stöd som överstiger per kalenderår. Det krävs även att stödmottagaren anger om denne bedriver primär jordbruksproduktion samt hur stor andel av bränsle- respektive energiförbrukningen som gäller just primär jordbruksproduktion. är positiva till att agerar för att öka transparensen när det gäller statligt stöd inom jordbruks- och skogsverksamhet. är rikt på skog och livsmedelsproduktion, men näringarna är hårt konkurrensutsatta. Ingen svensk bonde ska behöva lägga ned sin verksamhet på grund av osund konkurrens. Med detta sagt ser vi ändå en brist i regeringens förslag, nämligen att golvet där stödmottagaren behöver lämna in uppgifter uppgår till just . Att stödmottagare blir rapporteringsskyldiga är i sig något positivt; däremot motsätter sig att överimplementerar EU-direktiv. I detta fall kräver EU-förordningen ett golv på , vilket är fyra gånger högre än den nivå som regeringen föreslår för . Regeringen motiverar ett lägre gränsvärde för primär jordbruksproduktion bl.a. med hänsyn till att gränsen för vattenbruksverksamhet går vid . Med omfattas 1 220 företag. Om gränsvärdet i stället var – som förordningen kräver – hade endast 91 jordbruks- och skogsföretag blivit rapporteringsskyldiga, enligt . Långt många fler företag får således ytterligare en administrativ uppgift än nödvändigt med regeringens förslag. I propositionen medger regeringen att det, utifrån stödmottagarens perspektiv, kan upplevas som en onödig administrativ pålaga. Det framgår även att de nya reglerna ökar kostnaderna initialt för , som är den myndighet som får ansvaret för att rapportera in till . Dessa ökade kostnader för myndigheten förväntas dock vara begränsade och ryms inom befintliga ekonomiska ramar. Sammantaget anser att inte behöver överimplementera en EU-förordning och att gränsvärdet bör vara .