mot · H9024723 · 2022-05-04 00:00:00 — Vi måste därför öka takten i klimatomställningen. Kostnaderna för klimatnödlägets katastrofala konsekvenser är oöverblickbara. Det är billigare att bedriva en kraftfull klimatpolitik än att vänta och i stället tvingas betala för anpassningen av våra samhällen till exempelvis vanligt återkommande extremväder. Om vi gör det på rätt sätt kan vi på köpet få en mängd nya jobb, en mer levande landsbygd och stärkt konkurrenskraft för . Allt detta talar för att investera stort i den gröna omställningen. Offentlig sektor ska gå före i omställningen och bör anta ett mål om att offentlig sektors totala växthusgasutsläpp, inklusive de konsumtionsbaserade, ska nå nära nollutsläpp . Lagen om offentlig upphandling () behöver uppdateras med att all offentlig upphandling ska beakta miljöhänsyn och klimatpåverkan, och med att låg klimatpåverkan och resursanvändning blir styrande faktorer. Klimatsmart mat ska vara norm i offentlig sektor. Det innebär framför allt ökad andel växtbaserad mat, men också mer säsongsanpassad mat och mat som transporteras kortare sträckor samt att animaliska livsmedel kommer från djur som betar gräs och inte föds upp på sådant som vi människor kan äta. Sänk utsläppen från svensk konsumtion utomlands kommer att bli först i världen med ett mål för våra konsumtionsbaserade utsläpp. Ett mål i sig sänker dock inte utsläppen. Då krävs politik. vill se ett genomgripande arbete för att minska utsläppen från konsumtion där rättvisa står i centrum. Utsläppen från konsumtion varierar kraftigt mellan olika grupper i samhället. Det är därför rimligt att exempelvis skatter på lyxkonsumtion ökar mest. Alternativen till klimatskadlig konsumtion måste bli mycket billigare för att inte medel- och låginkomsthushåll ska få bära bördan för omställningen. Satsa mer på naturbaserade klimatåtgärder Miljö och klimat hänger ihop och det finns flera exempel på åtgärder som bidrar till måluppfyllnad inom båda dessa områden. Våtmarker som dikats ut läcker stora mängder växthusgaser, men dessa läckage kan enkelt stoppas genom att återväta dessa landområden. Vi vill därför utöka anslagen till återvätning av våtmarker. Återvätning av våtmarker är dessutom en effektiv åtgärd för klimatanpassning. Storsatsning för industrins omställning Industrin står för ungefär en tredjedel av utsläpp. Under våra i regeringen införde vi stora satsningar på industrins omställning. Detta måste nu fortsätta. Vi vill därför kraftigt öka resurserna hos miljöprövande myndigheter och rättsinstanser för att korta handläggningstiden för industriprojekt och elnätsinvesteringar, men också kraftigt öka stöden till industrins omställning, genom Industriklivet, Klimatklivet och ett särskilt program för industrins energieffektivisering. Klimatförändringarna pågår och temperaturen i har stigit mer än det globala genomsnittet. vill att vi gör allt vi kan för att stoppa den globala uppvärmningen , men vi kommer också att behöva anpassa oss till att klimatet redan förändrats. Vi vill därför se utökade satsningar på klimatanpassning för att förebygga exempelvis torka, skogsbränder och översvämningar men också för att bättre kunna hantera de effekter som blir av klimatförändringarna. har sedan vi bildades drivit på för förnybar energi. Självklart för klimatets skull, men också för att det är avgörande för säkerhetspolitiken. invasionskrig i har högst påtagligt visat nödvändigheten av att komma ifrån beroendet av fossil energi. ser också fler det. beroende av gas och olja från måste upphöra och satsningar göras för att snabbare övergå till förnybar energi. Vi behöver ställa om vårt energisystem och energieffektivisera så att vi använder mindre energi. Vattenkraften ska inte byggas ut mer i , men det finns stora möjligheter att öka produktionen av både sol- och vindenergi, och då inte minst den havsbaserade vindkraften. Den fossila energin förstör miljön i hela kedjan från utvinning till förbränning. Allt eftersom vi ökar vår förnybara energiproduktion vill vi fasa ut kärnkraften. Den är dyr och farlig och tar extremt att bygga ut. ska varken vara beroende av ryskt uran eller saudisk olja för att klara energiförsörjningen. För att den förnybara energin ska finnas där och när den behövs vill vi satsa på ett kraftigt förbättrat och utbyggt elnät och underlätta för lagring av energi och smartare energianvändning. De landvinningar som görs inom artificiell intelligens och automation behövs för att underlätta omställningen. Stötta kommunerna i energiomställningen För att klara bygget av det nya gröna folkhemmet krävs stora mängder energi. Det förnybara är det överlägset billigaste och snabbaste sättet att öka vår energiproduktion. är många kommuner dock kritiska till att bygga ut vindkraften lokalt. stoppades av alla planerade vindkraftverk av kommunerna. vill därför införa en lokal elbonus, där staten betalar kommunerna för deras förnybara elproduktion. Syftet med detta är att kompensera de kommuner som drar ett större lass än andra för att ge den el vi behöver för att klara elektrifieringen, men också för att uppmuntra fler kommuner till att också säga ja till ny förnybar elproduktion. På många platser finns det självklart fullt legitima skäl att motsätta sig bygget av ny vindkraft. Vindkraftsparker lämpar sig inte överallt. Men ofta drivs lokala politiker till att säga nej på grund av att de fruktar högljudda protester från kommunens medborgare eller andra särintressen. Med vår lokala elbonus får kommunen intäkter som kan användas till viktiga insatser lokalt. Detta förslag betalar kommunerna för varje producerad terawattimme förnybar el som redan finns på plats och för varje producerad terawattimme förnybar el för all elproduktion som tillkommer . De förslag på kompensation som andra partier lyft tidigare är otillräckliga. Här går vi fram med ett mycket större stöd som skulle kunna förändra acceptansen för vindkraft hos kommuner och regioner. Detta skapar förutsättningar för en vindboom och vindkraften kan på så sätt bli en motor för lokal ekonomisk utveckling och välfärd. Det snabbaste, billigaste och miljövänligaste sättet att öka tillgången på el är att göra användningen smartare och mer effektiv. En studie visade att kan sparas genom energieffektiviserande åtgärder i . Genom energieffektivisering sparar vi både pengar och el som kan användas till annat, exempelvis elektrifiering av transporter och industri. vill genomföra den omfattande energieffektivisering av flerbostadshus som vi avsatte medel till i budgetpropositionen men som ströks av , i deras budget. Vi vill återinföra satsningen på energieffektivisering i industrin som också fanns i budgetpropositionen , det s.k. Energisteget. Hushållen ska också få utökade möjligheter till avdrag för att byta till mer klimatsmarta uppvärmningskällor. Det pågår en solcellsrevolution i . Allt fler tak på villor, flerbostadshus och lador får solceller, vilket tydligt visar att människor vill, kan och tjänar på att bidra till omställningen. Det finns dock fortsatt stor potential för solenergi för att både producera el och värma upp våra bostäder och lokaler. Vårt mål är att solenergi går från att vara en marginell till en betydande energikälla i . Vi vill se en omfattande satsning på solceller och solvärme bl.a. genom en utökning av det gröna avdraget. Vätgas kommer att vara ett helt centralt bränsle för samhällets klimatomställning. Jämfört med andra länder håller dock på att halka efter i utvecklingen av en vätgasekonomi. Här måste öka takten. i regering tog vi initiativ till en nationell vätgasstrategi. Det är nu dags att göra verklighet av den. föreslår därför bl.a. en utredning som ska ta fram nödvändig lagstiftning för att få vätgasekonomin på rull. Transporter orsakar omkring en tredjedel av utsläppen av koldioxid inom och försämrar luftkvaliteten i städer och längs trafikleder. Vi kan minska behovet av transporter genom att planera samhället smartare. Pandemin har gett en skjuts åt utvecklingen av digitala lösningar och lett till förändringar i människors beteenden. Styrmedel och politiska beslut kan driva på för mer energismarta lösningar och för att hållbar energi används för godstransporter och resor. Vi välkomnar nya tekniska innovationer som kan förändra beteendemönster och vill att lagstiftningen ska ligga i framkant och anpassas till morgondagens transportsystem. Andelen elbilar i nybilsförsäljningen ökar snabbt tack vare politiska reformer som elbilspremien och bonus malus-systemet. Med tät och pålitlig kollektivtrafik och med moderna och säkra cykelbanor ger vi fler möjlighet att avstå från bilen i vardagen. Vi behöver rusta och bygga ut järnvägen i hela landet. Fossilfria transporter i hela landet Vårt samhälle är helt beroende av att transportera varor och människor men ska inte vara beroende av fossila bränslen. Mer transporter behöver därför ske på tåg och till sjöss i stället för på väg. Det som behöver transporteras på väg ska drivas av el, vätgas och biobränslen i stället för bensin och diesel. Vi vill se nationella planer för utbyggnad av laddinfrastruktur, biogas och vätgas. Vi vill även se förbättrad tillgång till laddinfrastruktur för boende i hyresrätter. Sjöfarten och våra hamnar behöver snabba på resan mot fossilfrihet. Lättare att cykla och åka kollektivt Om vi ska nå våra klimat- och miljömål måste vi bli mer transporteffektiva. Elbilar är bättre än fossilbilar, men i många situationer är det bästa alternativet att gå, cykla eller åka kollektivt i stället för att åka bil över huvud taget. Vi vill sänka taxorna och bygga ut kollektivtrafik med hög kvalitet och stor kapacitet, bl.a. genom spårtrafik och bussfiler i fler städer. Då kommer statlig medfinansiering att behövas för investeringar och elskatten för elbussar tas bort. Det ska vara billigare att ta sig till jobbet med kollektivtrafik än bil och har priserna i kollektivtrafiken ökat mer än bränslepriserna. De statliga investeringarna i cykelinfrastruktur bör öka. Kollektivtrafikkort ska undantas från förmånsbeskattning. Stadsmiljöavtalen ska förstärkas, för mer och bättre infrastruktur för cykel och kollektivtrafik. Satsa på järnvägen och sjöfarten Varutransporter förbrukar mindre energi och skapar mindre utsläpp om de kan transporteras på tåg eller båt. Vi vill därför satsa mer på dessa transportslag. Vi vill snabba på utbyggnaden av nya stambanor för höghastighetståg, bygga bort flaskhalsar och satsa på järnvägen i hela landet. Resurser till underhåll av järnvägen behöver också öka, för att tågen ska gå . En grön hamnstrategi bör tas fram. behöver nya isbrytare för att klara omställningen och dessa behöver anslagsfinansieras för att hålla nere kostnaderna för transporter till sjöss. Flygets utsläpp ska minska Utsläppen från flyget måste minska. För att minska flygets klimatpåverkan krävs en kombination av minskat resande och omställning till förnybara bränslen, elektrobränslen och elflyg för de flygresor som inte kan ersättas på annat sätt. Därför vill vi minska flygresorna, särskilt de längre resorna, som ger mest klimatpåverkan, samt resorna på sträckor där det finns bra järnväg. Många grundläggande aspekter av vårt transportsystem bestäms när vi bygger transportinfrastrukturen, men också våra bostäder och vår samhällsservice. Vi vill att hållbarhet ska inkluderas i mycket större utsträckning när samhället planeras. Där går det att göra en stor insats för att minska behovet av energi och transporter. Låga energibehov och klimatmål ska premieras. Vi vill ge ett särskilt uppdrag till och andra berörda myndigheter att arbeta för ett mer transportsnålt samhälle samt att ta fram en plan för ökad transporteffektivitet. Miljö och biologisk mångfald Miljömålen och miljölagstiftningen är viktiga redskap för att säkra en god miljö som kan fortsätta att förse oss med livsviktiga ekosystemtjänster. EU:s gemensamma politik för klimat och miljö är ett effektivt sätt att i hela EU stärka arbetet med ren luft, rent vatten, biologisk mångfald och klimatomställning i enlighet med gröna given. Vi vill se en skärpt lagstiftning som är anpassad efter den kunskap vi har om klimat- och miljökrisens allvar. Omkring en halv till 1 miljon av dagens drygt 8 miljoner arter riskerar att utrotas inom några årtionden om inte kraftfulla åtgärder sätts in för att hejda den negativa utvecklingen. Orsakerna är förstörda livsmiljöer, exploatering av arter genom fiske och jord- och skogsbruk, klimatförändringar, invasiva arter och miljöföroreningar. Biologisk mångfald och klimat hänger ihop, och den gröna omställningen handlar om förutsättningarna för att fortsatt trygga människors och arters liv på jorden. Forskare talar om att vi är inne i den sjätte massutrotningen. Biologisk mångfald och ekosystemtjänster bevaras genom att ekosystemen restaureras och nyttjas hållbart. Genom att fullt ut implementera existerande globala och regionala miljörelaterade avtal och direktiv, t.ex. konventionen om biologisk mångfald och EU:s direktiv om habitat och havsmiljö, genom att ta bort miljöskadliga subventioner och genom att öka ekonomiska incitament för beteenden med positiv inverkan på ekosystem kommer vi att uppleva och njuta av att naturen skapar livskvalitet för många människor. Tack vare allemansrätten och strandskyddet får fler svenskar möjlighet till naturupplevelser, kunskap, förbättrad folkhälsa och livskvalitet. Naturupplevelser blir allt viktigare för den växande besöksnäringen. I den politiska debatten ifrågasätts nu den grundlagsskyddade allemansrätten allt oftare, och det är därför viktigt att stärka allemansrätten och öka satsningarna på kunskap om hänsyn och vistelse i naturen, bl.a. genom de satsningar på friluftslivets organisationer som lades fram i budgetpropositionen . Skydd av värdefulla skogar och fjällskog I budgetpropositionen avsattes till skydd och skötsel av värdefull natur. Till det kommer insatser för rådgivning till enskilda skogsägare för att arbeta med aktivt skogsbruk, naturbaserade brukningsmetoder samt klimatanpassning av skogsbruket i enlighet med skogspropositionen som också fastställts av . Medlen ströks i det alternativa förslaget till budgetproposition som röstades fram av , . Skyddet av skog är en angelägen åtgärd för naturvården och vi vill införa satsningen så som den lades fram i budgetpropositionen , vilket också i mångt och mycket överensstämmer med aktuella äskanden från och . Mer pengar behöver också satsas på andra åtgärder för värdefull natur, som restaurering och skötsel, pollinatörer och åtgärdsprogram för hotade arter. En nationell plan för biologisk mångfald, motsvarande klimathandlingsplanen, bör tas fram. Ett förstärkt arbete för miljöer och vatten Hav och klimat är två sidor av samma mynt. Ett friskt, levande hav är en förutsättning för att vi ska klara av ett varmare klimat. Kopplingen mellan hav, klimatförändringar och havsförsurning behöver inkluderas i arbetet med havsmiljön. behöver få en större och tydligare roll i klimatarbetet. Vi måste se hela havet och allt som finns i det. Ekosystembaserad förvaltning ska genomsyra allt havsmiljöarbete och hela havspolitiken, inklusive fiske. En havsmiljölag, så som Miljömålsberedningen lagt förslag om, ska införas och vara utgångspunkt för och regeringens havsmiljöarbete. Miljömålsberedningens förslag om nytt etappmål om skyddade områden bör införas . Det är viktigt att åtgärdstakten ökar och att vi höjer ambitionerna. Där är åtgärdsprogrammen viktiga verktyg för att nå målen och ändra normerna. Att minska övergödningen är oerhört centralt i havsmiljöarbetet. Vi måste ta ett större grepp om sjöfartens påverkan på havsmiljön och dess ekosystem. Det saknas forskning och kunskap inom flera områden som är väsentliga för att vidta rätt åtgärder för att kunna nå miljömålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Vi vill anslå mer pengar till Havs- och vattenmyndigheten och till länsstyrelserna för att genomföra vattenarbetet, både havsmiljöfrågor, den nationella planen för vatten samt arbete för skydd av dricksvattenresurser. Skyddet av dricksvattenresurserna måste stärkas. En långsiktig nationell strategi för hantering av vattenresursen måste tas fram och den politiska styrningen av en hållbar vattenförsörjning måste stärkas. Klimatanpassning måste vara en utgångspunkt. Mer samverkan och ökad katastrofberedskap på lokal nivå måste till. Det kommer att krävas både ekonomiska satsningar och förändrade lagar och regler samt beteendeförändringar. Det behövs bl.a. åtgärdspaket och satsningar på att komma åt den samlade och ökande miljöpåverkan på dricksvattnet från en mängd olika föroreningskällor. Arbetet med att reglera blandningar av gifter i miljön, den s.k. cocktaileffekten, måste skyndas på, likaså arbetet med att byta ut farliga kemikalier mot bra alternativ. Alla djur har ett egenvärde och ska bemötas med respekt Med nyttjandet av djur följer ett moraliskt ansvar. är djurhållningen, särskilt då det gäller s.k. livsmedelsproducerande djur, en kompromiss mellan ekonomiska intressen och djurens behov, där priset för djuren ofta blir mycket högt. anser att de djur som vi människor har ansvar för och föder upp ska få leva ett gott liv. Vi vill förbjuda minkfarmer och utöka arbetet med djurfria forskningsmetoder. Vi vill att burhållning av höns får ett slut och att kycklinguppfödningen går över till mer långsamväxande raser. Bedövning av alla djur före slakt ska vara snabb och smärtfri. Metoder som inte lever upp till detta, t.ex. nuvarande elbedövning av slaktkyckling och koldioxidbedövning av grisar och fiskar, ska fasas ut. Dålig djurhållning skapar allvarliga hälsorisker, i första hand för djur men även för människor. dör hundratusentals människor av sjukdomar orsakade av bakterier som blivit resistenta mot antibiotika. Missbruk av antibiotika, såsom att antibiotika rutinmässigt används i djuruppfödning i många andra länder, måste stoppas för att minska utvecklingen av antibiotikaresistens. Genom coronapandemin har en annan stor risk blivit tydlig. Att hålla både vilda och tama djur trångt ihop under stressande förhållanden, tillsammans med många andra arter, innebär stor risk för att olika typer av virus överförs mellan djur och människor. drabbas många djur, såväl tama som vilda, av fyrverkerier och smällare. går det riktigt illa. Hundar som dör av skräck, ston som kastar sina föl, kor som spränger staket och fläker sig på halt underlag och fåglar som ramlar döda från skyn är bara några exempel. anser att endast offentliga fyrverkerier ska förekomma och att hantering av smällare, raketer och fyrverkerier ska förbjudas för privatpersoner. 7 Ett samhälle där alla människor får växa Trots att är ett av världens mest jämställda länder har vi fortfarande en lång väg kvar innan vi är ett jämställt land. ser att jämställdheten inte kan lösas vid sidan av utan behöver integreras i alla politikområden. utsätts kvinnor för mäns våld, har lägre inkomster och är sjukskrivna i högre utsträckning än män. Mellan kvinnor och män skiljer det sig uppskattningsvis i livsinkomst, under ett arbetsliv. Det beror bl.a. på att kvinnor har lägre löner och att mansdominerade branscher värderas högre än kvinnodominerade även när hänsyn tas till ansvar och krav. Det beror även på att kvinnor är mer sjukskrivna, får mer ojämlik vård och fortfarande tar ett större ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Ojämställdheten i familjen börjar ofta när första barnet föds och kvinnor tar större delen av föräldraledigheten och ansvaret för barnen. För att komma till rätta med de här skillnaderna krävs insatser på flera områden. En viktig orsak till ojämställdhet i samhället är det ojämna uttaget av föräldraförsäkringen. Kvinnor tar ut en övervägande majoritet av föräldraförsäkringen. Det leder till att kvinnor tar ut fler vabdagar och får lägre lön, mindre ekonomisk frihet och sämre pensioner. Om vi inom en överskådlig framtid ska uppnå ett jämställt samhälle behöver fördelningen av föräldraledigheten förändras snabbare. Därför vill vi se en dubblering av antalet månader som är reserverade åt respektive förälder, de s.k. pappamånaderna. Höj lönerna i kvinnodominerade välfärdsyrken Arbetsmarknaden är ojämställd. I många välfärdsyrken, typiskt sett kvinnodominerade, är lönen alltför låg sett till kvalifikationerna. Pandemin innebar en extrem belastning av vårt välfärdssystem och dess svagheter har blivit högst tydliga. Sjuksköterskor, barnmorskor och flera andra yrken flyr vården på grund av ohållbara villkor. Vi tycker att dessa yrkesgrupper förtjänar mer än applåder. föreslår därför en riktad lönesatsning för att komma till rätta med att dessa högkvalificerade kvinnodominerade yrken är underbetalda. Satsa på kvinnors arbetsmiljö Ett hållbart arbetsliv i de kvinnodominerade yrkena inom hälso- och sjukvård samt vård och omsorg är kanske en av våra viktigaste jämställdhetsfrågor. Vi kan inte ha en omsorg och sjukvård som gör personalen sjuk. Det är dags att vi uppvärderar kvinnodominerade yrken genom en systematisk satsning på hållbara villkor och arbetsmiljö för dem som arbetar inom vård- och omsorgsyrken. Vi vill att ska kunna utdöma vite även för en dålig psykosocial arbetsmiljö. Krafttag mot mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer och hedersförtryck Mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer och hedersförtryck är oacceptabelt. Samhället behöver göra mer för att förhindra det. Landets kvinnojourer och civilsamhället behöver stabil och långsiktig finansiering. De behöver utökade resurser och möjlighet till mer långsiktig planering. Arbetet mot hedersförtryck ska vara bra och likvärdigt i hela landet. Kvinnor som behöver gömma sig ska få ett starkare skydd. Vi måste vända perspektivet och se till att det är förövaren och inte offret som begränsas. vill att kommunerna, i samverkan med regioner och , säkerställer att varje kvinna som lämnar en våldsam relation ges en samlad ingång till samhällets stöd – en dörr ut ur våldet. Det ska räcka med en kontakt för att få det stöd som behövs: dokumentation av skador, vittnesmål, personskydd, skyddat boende, traumabehandling, hjälp med barnens situation och skolgång samt insatser från och vården. Att leva med skyddade personuppgifter ger ofta negativa ekonomiska konsekvenser för de våldsutsatta kvinnorna, med extra kostnader för dubbla boenden, svårighet att hitta ett nytt arbete, nekad sjukpenning m.m. Detta är fullständigt oacceptabelt. Vi behöver ge dessa kvinnor och barn rimliga förutsättningar för en skälig levnadsstandard. vill inrätta ett särskilt stöd för personer som lever med skyddade personuppgifter. Dessa särskilda medel kan sökas av individen och användas för de akuta kostnader som uppstår på grund av den skyddade identiteten. Att olika typer av våld hör ihop är väl belagt. Sambandet mellan våld mot djur och våld mot partner, barn och äldre är fastlagt. Flera länsstyrelser i landet arbetar med frågan, där i har kommit längst. Det arbetssättet behöver spridas över landet till alla länsstyrelser. Det behövs också fler kvinnojourer som kan ta emot djur på sina boenden då den utsatte i ett våldsamt förhållande ofta inte vill lämna våldsutövaren eftersom våld mot djuret, eller hot om våld mot djuret, ofta används som utpressning för att den våldsutsatte inte ska våga lämna förhållandet. Kulturpolitiken ska ha utgångspunkt i den konstnärliga friheten och yttrandefriheten och stimulera en mångfald av kulturella uttryck. Kulturen ska ges förutsättningar, värde och kraft utan att politiken försöker styra dess innehåll eller form. Den fria konsten bryter ny mark och utmanar invanda mönster och föreställningar. Coronapandemin slog hårt mot kulturen. Politiken behöver samla kraft för att genomföra en storskalig och långsiktig satsning på kulturens återstart. Vi vill bygga tillbaka ett starkare kulturliv som fler har tillgång till – i hela landet. Kulturskapares ekonomiska och sociala villkor behöver förbättras och upphovsrätten moderniseras.