ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9024352 · 2022-01-07 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:63 om att bygga nationell försvarsförmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera förbandsproduktion framför internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Försvarsmakten ska utgå från principen om utformning i enlighet med uppdrag och tillkännager detta för regeringen. har i rapporten bygga nationell försvarsförmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna (RiR 2021/22:63) riktat kritik mot både regeringen och Försvarsmakten på ett antal områden. I granskningen framkommer bl.a. att internationella insatser konkurrerar med förbandsproduktion. Detta är mycket allvarligt eftersom försvarsförmåga behöver byggas upp omgående. Det är inte rimligt att armén deltar i så många insatser att dessa konkurrerar med förbandsproduktion. Regeringen behöver i detta avseende tillse att det råder balans mellan internationella insatser och förbandsproduktion och att inte de internationella insatserna konkurrerar med förbandsproduktionen. Regeringen omnämner i sitt svar till skrivelsen att ”principen om utformning i enlighet med avdelad ekonomi” ska gälla för Försvarsmakten. menar att principen ”målet, försvarsförmågan, är bestämt och försvarsanslaget anpassas efter detta”, i enlighet med totalförsvarsmotion (mot. 2021/22:2531) bör gälla. I synnerhet i den allt allvarligare säkerhetspolitiska situation som förvärras i och med att den rådande säkerhetsordningen i ifrågasätts så är det mycket viktigt att försvarsförmågan prioriteras och stärks. Totalförsvaret har saknat resurser för att möta sina uppgifter och detta får inte upprepas. Regeringen bör därför tillse att så sker och att Försvarsmakten först och främst når upp till de mål som beslutat om. Per (SD)
mot · H9024365 · 2022-01-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:77 Handläggande myndighet för ärenden om stöd vid korttidsarbete ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att tidigare insatser utvärderas för att dra lärdomar och undvika tidigare misstag som gjorts av regering och myndigheter och tillkännager detta för regeringen. har inga invändningar gällande regeringens förslag om att ska handlägga ärenden om stöd vid korttidsarbete som lämnas vid tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter hos en enskild arbetsgivare. Däremot har regeringen varit saktfärdig i att reagera på signaler om att handläggningen inte fungerat. Kritik som inte togs på allvar från regeringens sida drabbade därför många företag onödigt hårt. har därför drivit regeringen framför sig i frågan om att underlätta för företagare och korttidsstöden. I näringsutskottets betänkande 2020/21:NU30 riktade tre tillkännagivanden till regeringen om att den bör säkerställa att handläggningstiderna för stöd vid korttidsarbete förkortas ytterligare. Både resursförstärkningar och lagändringar, inklusive en tidsgaranti, bör övervägas. Regeringen skulle skyndsamt se över möjligheten att införa särskilda straffbestämmelser för stöd vid korttidsarbete. Regeringen skulle även skyndsamt utreda hur proportionaliteten vid avstämningar och återkrav av preliminärt stöd kan ökas. Det är viktigt att regeringen nu lär sig av tidigare misstag. Därför vill att regeringen ska säkerställa att tidigare insatser gällande krishantering och handläggning utvärderas så att lärdomar kan dras i kommande krishantering och för att undvika tidigare misstag hos regering och myndigheter.
mot · H9024366 · 2022-01-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:74 En utvidgad rätt till återköp och flytt av fond- och depåförsäkringar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur flyttar av tjänstepension kan underlättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om det går att ta bort kravet på firmatecknares underskrift vid flytt av tjänstepension från tidigare arbetsgivare och tillkännager detta för regeringen. Regeringens proposition följer av ett tillkännagivande som var med och drev fram med anledning av proposition 2018/19:124. En av punkterna i tillkännagivandet var att regeringen skyndsamt behövde återkomma med lagförslag så att försäkringar tecknade före omfattas av motsvarande flytträtt som försäkringar tecknade därefter. I denna proposition, 2021/22:74, föreslås sådan lagstiftning. välkomnar propositionens innehåll. De försäkringar som är störst är naturligt oftast de äldsta, vilka också kostar mest i flyttavgift. Därför är behovet av lagstiftningen, och effekten av den, som störst i de äldre försäkringarna – inte i de som tecknas . ser dock behov av att utreda fler åtgärder på tjänstepensionsmarknaden. Tjänstepensionen har blivit en allt viktigare del av människors slutgiltiga pension, som viljan och intresset för att kunna överblicka och bestämma över pensionskapitalet ökat samt att rörligheten på arbetsmarknaden ökat. Kundrörligheten är generellt mycket låg på pensionsförsäkringsmarknaden. flyttades av det totala pensionsförsäkringskapitalet mellan de olika livförsäkringsföretagen. Flyttarna inom kollektivavtalade försäkringar är – trots de väsentligt lägre avgifterna – inte särskilt mycket högre än de dyra privata försäkringarna. Detta tyder på att sänkta flyttavgifter inte nödvändigtvis kommer att lösa problemen med låg flyttfrekvens där den är ett problem. Anledningarna kan vara många, men givet att infrastrukturen runt flyttar av tjänstepensionen är krånglig kan det finnas andra hinder än flyttavgifter som behöver ses över. Ett sådant hinder är exempelvis kravet på underskrift från firmatecknaren hos den gamla arbetsgivaren vid flytt. Dagens regler kräver att både försäkringstagaren och den försäkrade ska skriva under blanketterna för en pensionsflytt. Försäkringstagaren, som vanligtvis är en före detta arbetsgivare, måste godkänna att bytet av försäkringsbolag sker. Detta innebär i praktiken att en privatperson behöver få kontakt med firmatecknaren hos sin tidigare arbetsgivare, processa påskrifter och övrig administration och få godkänt för att kunna genomföra bytet. anser därför att det bör utredas hur flytt av tjänstepension kan underlättas. Det bör särskilt utredas om kravet på underskrift från firmatecknare hos tidigare arbetsgivare kan tas bort.
mot · H9024374 · 2022-01-25 00:00:00 — Motion till 2021/22:4374
mot · H9024379 · 2022-01-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:78 Stärkt kvalitet och likvärdighet i pedagogisk omsorg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Skolinspektionen bör ta över ansvaret för tillståndsgivning och tillsyn av all pedagogisk omsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav om goda svenskkunskaper ska ställas på enskild huvudman för den pedagogiska verksamheten samt all personal inom pedagogisk verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utdrag ur belastningsregistret för ansökan om att bedriva pedagogisk omsorg inte bara ska visas upp utan även dokumenteras och tillkännager detta för regeringen. välkomnar skärpta krav på den pedagogiska omsorgen som bedrivs i för att säkra en trygg och säker omsorg för alla barn inom dessa verksamheter. Flera utredningar har visat på allvarliga brister inom pedagogisk omsorg och det är att de skyndsamt åtgärdas. Utredningen om pedagogisk omsorg och fritidshem som ligger till grund för regeringens proposition visar på stora brister inom familjedaghem, som är en form av pedagogisk omsorg. Bristande svenskkunskaper och risk för konfessionella inslag utan tillräcklig kontroll och insyn är två problem. Därför är det förbryllande varför regeringen vill skärpa kvalitetskraven men inte anser att det borde medföra ändring i dagens ordning där kommunerna ansvarar för prövning av ansökan om tillstånd. Vi menar att det är viktigt att tillståndsgivningen för pedagogisk omsorg flyttas till Skolinspektionen. Vid kommunens lämplighetsbedömning för tillståndsgivning för en enskild ska omständigheter av betydelse beaktas enligt regeringens förslag. Vi menar att krav på goda svenskkunskaper hos en enskild huvudman och/eller den personal som ska arbeta inom den pedagogiska verksamheten alltid ska beaktas i bedömningen. Vi motsätter oss regeringens förslag om att utdrag ur belastningsregistret endast ska visas upp och inte överlämnas till kommunen (eller den tillståndsgivande parten). Barnens trygghet behöver i det här fallet väga tyngre än både hänsyn till integriteten för den som återfinns i belastningsregistret och den administration som uppstår hos kommunen i och med att registerutdraget överlämnas. Att registerutdraget lämnas in är en förutsättning för att kunna säkerställa att utdraget är korrekt. Det underlättar också att i efterhand kunna följa upp handläggning av ärendet. Vi anser att det finns uppenbara risker med den föreslagna ordningen att inte lämna in registerutdrag och det innebär en försämrad säkerhet för barnen. Noria Manouchi (M)
mot · H9024385 · 2022-02-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:83 Fjärde järnvägspaketet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till ett förtydligande av lagen när det gäller vilka grunder som ska gälla för nedsättning av sanktionsavgifter och tillkännager detta för regeringen. I samband med att den nuvarande järnvägslagen ska göras om och delas upp i fyra nya lagar ska flera straffbestämmelser ersättas av sanktionsavgifter. Regeringens förslag lyder som följer: ”Om en överträdelse är ursäktlig eller det av någon annan anledning skulle vara oskäligt att ta ut en sanktionsavgift, ska avgiftsskyldigheten helt eller delvis sättas ner. Detta gäller även om det inte har framställts något yrkande om nedsättning av sanktionsavgift.” För att likabehandling ska råda och för att undvika att bedömningar av nedsättning av sanktionsavgifter inte ska lämnas åt godtycke bör dessa grunder anges i lag, vilket remissinstansen Förvaltningsrätten i tar upp i sitt remissvar. Regeringen anför som kommentar till detta följande: ”Det kan dock konstateras att det är svårt att i denna reglering på förhand specificera i vilka situationer det kan bli aktuellt att sätta ner en sanktionsavgift. Det är också en fördel om regelverket i detta avseende ger utrymme för viss flexibilitet och att därmed en skälighetsbedömning kan göras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet.” Från menar vi tvärtom att lagar inte bör vara ”flexibla” då det dels riskerar att leda till olika bedömningar för samma sanktionsavgiftsgrundande överträdelser, dels sätter domstolen i svårigheter att utdöma rätt sanktionsavgift. Därför bör regeringen återkomma med förslag till ett förtydligande av lagen gällande vilka grunder som ska gälla för nedsättning av sanktionsavgifter.
mot · H9024390 · 2022-02-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:85 En ny konsumentköplag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den utvidgade bevisbördan för näringsidkare som föreslås ska utvärderas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att näringsidkaren vid fel på varan ska kunna vidta den åtgärd, av avhjälpande och omleverans, som är möjlig att genomföra till lägst kostnad så länge det inte utgör en olägenhet för konsumenten och tillkännager detta för regeringen. Vi moderater uppskattar regeringens initiativ till en ny konsumentköplag och ställer oss bakom stora delar av innehållet. På två punkter krävs dock dels uppföljning, dels viss förändring för att lagen ska uppnå sitt syfte utan att drabba konsumenter eller konkurrenskraft negativt. Regeringen föreslår i och med 4 kap. 17 § att ett fel som visat sig ska vara ett fel som näringsidkaren svarar för, om inte näringsidkaren visar annat eller detta är oförenligt med varan eller felets art. Det innebär att regeringen föreslår att näringsidkarens bevisbörda ska förlängas, från dagens till . EU-direktivet kräver att näringsidkarens bevisbörda stäcker sig , och att lagstifta om är således en överimplementering. Det är också en utökning jämfört med vad utredningen ny lag om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal (SOU 2020:51) lade fram, då den föreslog bevisbörda för näringsidkaren i enlighet med EU-direktivets miniminivå. Vi moderater är visserligen positiva till att konsumentskyddet stärks, men tvingande lagstiftning måste alltid vara en avvägning mellan de båda intressen som är aktuella. Att förlänga näringsidkarens bevisbörda till kan vara motiverat för att stärka konsumenträtten, men vi anser att konsekvenserna av lagstiftningen behöver utvärderas för att genomlysa den eventuella negativa påverkan på konkurrenskraft som en överimplementering på detta område kan komma att ha. Avhjälpande av fel eller omleverans Vidare föreslår regeringen i 5 kap. 4 § att konsumenten ska ha rätt att kräva att näringsidkaren avhjälper ett fel på varan eller gör en omleverans och att konsumenten ska ha rätt att välja mellan åtgärderna. Vi tycker att det finns skäl att stärka konsumentens rätt i detta avseende men menar att regeringens förslag är för långtgående. Vi anser att näringsidkaren ska kunna vidta den åtgärd som är möjlig att genomföra till lägst kostnad så länge det inte utgör en olägenhet för konsumenten. Handel med levande djur Vi välkomnar regeringens förslag i 4 kap. om levande djur. riktade , på initiativ, tillkännagivande till regeringen om behovet av att lösa problemen som är förenade med handeln med levande djur. Den nu föreslagna lagstiftningen avhjälper dessa.
mot · H9024395 · 2022-02-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:112 Återinförande av tillfälliga åtgärder för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur den tillfälliga lagen kan permanentas gällande möjligheten att hålla digitala bolagsstämmor och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har lagt fram förslag till tillfällig reglering för genomförandet av bolags- och föreningsstämmor. Möjligheten att återigen kunna hålla digitala bolags- och föreningsstämmor är positivt, även om regeringen lade fram förslaget i ett sent skede, först då covid-19 inte längre bedöms samhällsfarlig och restriktionerna nedmonteras. efterlyses från flera håll möjligheterna att även framåt kunna hålla digitala stämmor. Det ligger i linje med den tekniska digitala utvecklingen i samhället och i linje med positiva förenklingar för företags och organisationers processer, där man generellt bör underlätta där det är möjligt. Detta för att möjliggöra effektivisering för verksamheter. Remissinstansen anser att möjligheten till digitala stämmor bör kvarstå även – tidpunkten regeringen satt som sluttidpunkt för den tillfälliga lagen. Fördelar med möjlighet till digitala stämmor och som lyfts av flera intressenter, är att det skulle kunna öka aktieägares och medlemmars insyn och deltagandemöjlighet. Vidare skulle det kunna ge likvärdiga möjligheter att utöva inflytande då det geografiska hindret överbyggs då ägare som finns på olika geografiska platser enklare kan delta. Det vore även resurs- och tidssparande och av vikt inte minst för mindre aktieägare. Troligen skulle detta öka deltagandet i stämmor, vilket också skulle öka beslutens legitimitet och minska antalet extrastämmor. I händelse av eventuella kommande kriser finns, om den tillfälliga möjligheten permanentas, då redan underlättnad och en tillfällig lag behöver inte återigen bearbetas i och processer med osäkerhet och tidsfördröjning till följd för bolag och föreningar. Ett aktivt underlättande för företag, även för andra verksamheter, i deras processer är att föredra. ska medlemmars intressen och insyn beaktas så att inte delaktigheten riskerar att åsidosättas. Det ska vara en utgångspunkt i en utredning och förslag till hur digitala stämmor kan införas. Ett rimligt minoritetsskydd bör garantera att fysisk stämma ska hållas om en viss minoritet begär det. I en utredning bör även undersökas hur säkerhetsaspekter för identifikation och deltagandekontroll på bästa sätt kan utarbetas.
mot · H9024396 · 2022-02-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:112 Återinförande av tillfälliga åtgärder för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör utreda och återkomma med förslag på hur helt digitala stämmor kan möjliggöras permanent och tillkännager detta för regeringen. infördes temporär lagstiftning för att minska spridningen av covid-19 som möjliggjort för aktiebolag och ekonomiska föreningar att genomföra poströstning också när detta inte medges i bolagsordning eller stadgar samt att helt digitala stämmor kunnat genomföras. Lagen var tidsbegränsad, först till utgången av 2020 och därefter förlängd till utgången av 2021, och regeringen föreslår nu ett återinförande till utgången av 2022 genom proposition 2021/22:112 Återinförande av de tillfälliga åtgärderna för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor. Vi är i grunden positiva till den lagstiftning som infördes för att minska smittspridningen av covid-19, men viss kritik har framförts mot systemet med poströstning, då det bl.a. uppfattats som rättsosäkert och bidrar till mycket administration. Att möjliggöra poströstning har motiverats av att alla aktieägare respektive medlemmar – också de utan teknisk utrustning eller kompetens nog – ska kunna utöva sin rösträtt. Men det har också motiverats med att lagförslaget införts snabbt och därmed tillämpats med kort varsel, vilket uppfattats ge otillräcklig tid för omställning. Då vi inte vetat hur länge pandemin skulle pågå påpekade vi moderater tidigt behovet av att skyndsamt utreda frågan om när och i så fall hur poströstning ska genomföras närmre för att nå en permanent lösning. Något som inte hörsammats av regeringen. Därtill anser att vi att helt digitala stämmor har fler fördelar än att det minskar smittspridning av covid-19. För många är det enklare att delta digitalt. Vad gäller aktieägare är det t.ex. många som bor på en annan ort än orten där stämman hålls, för vilka ett digitalt deltagande ofta är en förutsättning för att kunna delta. Dessutom är kostnaden för att arrangera fysiska stämmor ofta höga, digitala stämmor kan därmed utgöra en kostnadsbesparing. I är vanligtvis endast s.k. hybridstämmor tillåtna, dvs. att man kan delta i en stämma på distans men själva stämman måste genomföras i en fysisk lokal. Men det är möjligt att genomföra helt digitala stämmor i bl.a. och . Om regeringens proposition antas av har det varit möjligt att hålla helt digitala stämmor i . Vi bör inte backa in utan det bör, också efter pandemin, vara möjligt att genomföra helt digitala stämmor i . Regeringen bör därför – vilket vi moderater påpekade redan i samband med förläningen av lagstiftningen – utreda och återkomma med förslag på hur helt digitala stämmor i aktiebolag och ekonomiska föreningar kan möjliggöras permanent. I samband med det bör också frågan om poströstning övervägas likväl som om aktieägare ska tillskrivas rätten att delta digitalt i t.ex. stämmor för börsnoterade bolag.
mot · H9024397 · 2022-02-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:95 Ett bättre underlag för åtgärder på bostadsmarknaden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det som ytterligare en hjälp i bostadsplaneringen för kommuner i analysen bör ingå behov och efterfrågan av olika upplåtelseformer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraven på analys av efterfrågan på bostäder och bostadsbehovet för särskilda grupper ska kvarstå och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har lagt fram ett förslag som noteras syfta till att ge ett bättre underlag för åtgärder på bostadsmarknaden. Analysen som ska ligga till grund för kommunernas riktlinjer för bostadsförsörjningen ska ha tydligare inriktning mot bostadsbristen, med ett krav på analys av vilka bostadsbehov som inte tillgodoses på bostadsmarknaden. Kraven på att uppgifterna i riktlinjerna särskilt ska grundas på en analys av den demografiska utvecklingen och marknadsförutsättningarna ska behållas, medan kraven på en analys av efterfrågan på bostäder och bostadsbehovet för särskilda grupper ska tas bort. Det är positivt att en analys ska baseras på behov som inte tillgodoses på marknaden. är skrivningarna tolkningsbara och inte tydliga om vad som avses. I regeringens förklaringar av skälen till förslaget, ligger skrivningar om att ta hänsyn till marknadsförutsättningar och analys av efterfrågan. Det finns behov av att förslaget kompletteras med att behov av och efterfrågan om olika upplåtelseformer ska ingå i analysen. Ett stort problem inom bostadspolitiken som även rör bostadsbristen, är att det i många fall saknas en större variation av upplåtelseformer. I många fall saknas vetskap om behoven och efterfrågan av andra upplåtelseformer än de vanligen förekommande. I en analys vore det värdefullt att se om kommuninvånare känner till och efterfrågar fler olika bostadsformer än de vanligaste förekommande, exempelvis möjligheter till ägarlägenheter. Rapportering indikerar en snedvridning i bostadsplaneringen. Booli Housing market Index mäter hur utbudet av nya bostäder förhåller sig till hushållens efterfrågan med hänsyn till köpkraft och flyttmönster samt publiceras kvartalsvis. visade indexet en tydlig trend mot överproduktion av hyresrätter i och att det byggs för få småhus. Flera remissinstanser motsätter sig att bostadsbehovet för särskilda grupper ska tas bort. Kommunerna ansvarar för bostadsförsörjningen så det finns fortsatt behov av vetskap om exempelvis bostadsbehov för äldre och personer med funktionsnedsättning. En majoritet av länsstyrelserna som remissinstanser, menar att man fortsatt behöver ta hänsyn till bostadsbehoven för särskilda grupper. Länsstyrelserna är inblandade i kommunernas bostadsplanering genom 3 § lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar och 2 § förordningen (2011:1160) om regionala bostadsmarknadsanalyser och kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Deras synpunkter om bostadsplaneringen bör hörsammas och ses som en viktig del i bostadsplaneringen.