mot · H9024707 · 2022-05-03 00:00:00 — vill därför investera för att åstadkomma en effektiv och ändamålsenlig klimatanpassning av det befintliga bostadsbeståndet utan att det tynger hyresgästerna i för hög utsträckning. För att vi ska kunna genomföra en effektiv klimatomställning förutsätts också att nybyggnationen av bostäder kraftigt minskar sin klimatpåverkan. Därför vill vi rikta investeringar mot en förbättrad nybyggnation genom ökad träbyggnation och nybyggnation i klimatreducerad betong. I nybyggda områden måste klimatperspektivet inkluderas i alla delar. På så sätt åstadkommer vi en bättre boendemiljö och ett starkt klimatåtagande . föreslår därmed för investeringar i hållbar nyproduktion. 7.2.4 Från ord till handling Det gröna samhällsbygget är inget abstrakt önsketänkande utan en möjlig väg framåt för att bygga ett hållbart, jämlikt och rättvist . Omställningen har tvingats fram av tidigare generationers agerande och görs för kommande generationers välfärd, vilket gör det rimligt att kostnaderna sprids över flera generationer. Investeringsprogrammet kommer att bli en katalysator för jämlikhet, ökad produktivitet, minskad arbetslöshet och en modernisering av det svenska samhället. Klimatomställningen ska gå hand i hand med att medborgarna upplever ökad livskvalitet. Så går vi från ord till handling. Tabell 3 Klimatinvesteringar, 2023–2032 Befintlig transportinfrastruktur, inkl. nya sträckningar Stöd till kommuner för upplåtelse av vindkraftspark 8 Pensioner som går att leva på Vi tjänar in vår pension medan vi arbetar. Pension kan därför beskrivas som uppskjuten lön. finansieras dagens pensioner med avgifter på nuvarande löneinkomster. Därför är pensionssystemets utformning och hur den avstådda lönen används, av stor samhällsekonomisk betydelse. vill att pensionssystemet ska ge verklig ekonomisk trygghet vid arbetslivets slut. Det allmänna pensionssystemet bör garantera pensioner motsvarande av slutlönen för låg- och medelinkomsttagare. Med tjänstepensionen inkluderad blir kompensationsgraden givetvis högre. Pensionssystemet bör dessutom innehålla ett grundskydd som gör att ingen pensionär tvingas leva i fattigdom. Systemet ska också ge möjlighet att avsluta yrkeslivet med en rimlig pension för den som slitit ut sig under ett långt och tungt arbetsliv. vill ha en öppen och demokratisk process kring pensionerna i stället för den nuvarande icke-transparenta pensionsgruppen. Tills vi har ett nytt pensionssystem kommer att verka för att förbättra det befintliga systemet. Pensionerna behöver höjas. Den genomsnittliga allmänna pensionen för årskull uppgick till , före skatt. För kvinnor uppgick den till och för män till , före skatt. Nära hälften av landets kvinnliga pensionärer har så låg inkomstgrundad pension att de har rätt till garantipension. [55] Omkring 300 000 pensionärer i lever med låg ekonomisk standard. [56] Det är den högsta siffran i . När det nuvarande pensionssystemet infördes var målet att kompensationsgraden (pensionen som andel av slutlönen) i den allmänna pensionen skulle uppgå till . Kompensationsgraden kan mätas på olika sätt. Enligt standardtypfall uppgår kompensationsgraden från den inkomstgrundade pensionen till för . [57] Den siffran inkluderar inte grundskyddet i pensionssystemet och beräknas i relation till inkomster under inkomsttaket. Därmed beskriver detta mått på ett tydligt sätt vad den inkomstgrundade pensionen ger i kompensation. I standardtypfallet tar inte heller hänsyn till att det är vanligt att gå ned i arbetstid och därmed i lön under . Därmed är standardtypfallets kompensationsgrad något lägre än den faktiska kompensationsgrad som myndigheten också redovisar, men mer rättvisande i beskrivningen av hur pensionen förhåller sig till inkomstnivån under arbetslivet. beräknar kompensationsgraden för de som föddes . Den årskullen har hela sin pension enligt det nuvarande pensionssystemet. För den som arbetar längre, fram till riktåldern[58], kan kompensationsgraden komma att uppgå till . [59] Att höja pensionsåldern räcker alltså inte till för att åtgärda bristerna i systemet. Det går inte att dra någon annan slutsats av detta än att pensionssystemet har misslyckats med att leva upp till sitt löfte och att de åtgärder som pensionsgruppen vidtagit är otillräckliga. När andra inkomster och tillgångar – från exempelvis arbete, tjänstepension, privat pensionssparande och kapitaltillgångar – också inkluderas i beräkningarna blir pensionärernas ekonomiska situation som genomsnitt betydlig bättre. Det har fått vissa debattörer att påstå att pensionerna inte behöver höjas. Dessa inkomster och tillgångar är dock mycket ojämnt fördelade inom gruppen pensionärer, där höginkomsttagare har betydligt högre inkomster och tillgångar än låginkomsttagare. anser att den allmänna pensionen bör vara så pass bra att man ska kunna leva på den utan andra tillgångar och inkomster. En jämförelse visar att den femtedel män med högst inkomster i åldersgruppen hade en individuell disponibel inkomst , vilket motsvarar av medianinkomsten bland befolkningen . hade den femtedel kvinnor med lägst inkomster en disponibel inkomst , vilket motsvarar av medianinkomsten i åldern . Behovet av höjda pensioner är större för låginkomsttagare. har drivit på för att höja garantipensionen. Garantipensionen är en del av den allmänna pensionen och garanterar pension på en viss nivå. Den nivån räknas upp med prisindex, varför garantipensionen halkat efter den övriga befolkningen. Från det att garantipensionen infördes hade pensionärer med garantipension i genomsnitt en real inkomstökning på i jämförelse för förvärvsarbetare. [61] Det är en central anledning bakom att pensionerna för vissa grupper är för låga . har kommit överens med Socialdemokraterna och om att inkomsterna för de sämst ställda pensionärerna bör höjas. Höjningen föreslås genom ett garantitillägg om , skattefritt, för närmare en halv miljon pensionärer med inkomstpension . Tillägget är konstruerat för att likna garantipensionen så långt som möjligt och fasas ut för de med inkomstgrundad pension . Förslaget innehåller också en höjning av fribeloppet i bostadstillägget, vilket leder till höjt bostadstillägg för omkring 200 000 pensionärer. Knappt 100 000 av de som får höjt bostadstillägg omfattas inte av garantitillägget. Det beror på att den övre gränsen, vid maximal bostadskostnad, för att kunna få bostadstillägg höjs . I de inkomsterna räknas även tjänstepension, privat pensionssparande, garantipension, garantitillägg och vissa kapitaltillgångar in. Sammantaget får strax över en miljon pensionärer ökad inkomst till följd av förslaget, i genomsnitt med , skattefritt. För att pensionssystemet ska ha allmänhetens förtroende måste det fungera för alla som omfattas av det. menar att det offentliga bör ta ett större ansvar för vår gemensamma välfärd och inkomsttrygghet. pensionssparare och pensionärer ska inte vara beroende av privata lösningar för ekonomisk trygghet vid arbetslivets slut. Det ska inte vara ett personligt ansvar att trygga sin pension; det ansvaret ska vara politikens. har länge kämpat för höjda inkomstpensioner. När de sämst ställda pensionärerna får ökade inkomster skapas också ett tryck på förbättringar för övriga pensionärer. Nästa steg i att förbättra pensionärernas ekonomi är därför höjda inkomstpensioner. Inkomstpensionerna behöver höjas. Kompensationsgraderna i pensionssystemet är långt ifrån de mål som sattes upp när politikerna beslutade om det nya systemet. Det är ett misslyckande. presenterar här ett förslag som höjer inkomstpensionerna med 2024. 8.3.1 Höj inbetalningarna till pensionssystemet vill höja inbetalningarna till pensionssystemet från dagens till av bruttoinkomsten upp till intjänandetaket, vilket var tanken när det nuvarande pensionssystemet togs fram. [62] Höjningen föreslås göras genom att den allmänna pensionsavgiften (som uppgår till ) växlas mot en höjning av ålderspensionsavgiften. Ålderspensionsavgiften, som är en del av socialförsäkringsavgiften, höjs från till . Höjningen kompenseras genom motsvarande minskning av den allmänna löneavgiften från . Det skatteavdrag som kompenserar för den allmänna pensionsavgiften kan slopas. Därmed står staten för kostnaden för de höjda inbetalningarna till pensionssystemet. Avskaffandet av den allmänna pensionsavgiften leder till en ökning av inkomstindex året efter det att avdraget avskaffas. [64] Därmed höjs pensionerna för dagens pensionärer . En höjning av inkomstindex leder också till höjd maxtaxa för barnomsorg och höjt takbelopp för fastighetsavgiften. Avskaffandet av det skatteavdrag som kompenserar för den allmänna pensionsavgiften ökar utrymmet för andra skatteavdrag för personer med låga inkomster. Det leder därmed till att fler personer med låga inkomster omfattas av jobbskatteavdragen. Arbetsgivare som anställer vissa grupper, exempelvis unga, äldre och personer med som jobbar med forskning och utveckling betalar lägre arbetsgivaravgifter. Till följd av att ålderspensionsavgiften ökar med vårt förslag minskar utrymmet för riktade sänkningar av arbetsgivaravgiften. Samtliga dessa följdeffekter för dessa övriga system som påverkas av inkomstindex måste ses över. Det allmänna pensionssystemet ger pensionsrätter upp till ett tak på 7,5 inkomstbasbelopp () av den pensionsgrundande inkomsten. Den pensionsgrundande inkomsten är lika med bruttoinkomsten efter att den allmänna pensionsavgiften om har betalats in. Taket motsvarar därmed en bruttolön på 8,07 inkomstbasbelopp (). Tjänstepensionen har en gräns på 7,5 inkomstbasbelopp av bruttoinkomsten. Inkomster över den gränsen ger betydligt högre pensionsrätter. Därmed ger inkomster mellan 7,5 och 8,07 inkomstbasbelopp extra pensionsrätter. Den föreslagna förändringen tar bort detta intervall med extra pensionsrätter. Höjningen av inkomstindex höjer också den faktiska lönenivån på taken i pensionssystemen , eftersom de sätts i inkomstbasbelopp. Taken hamnar därmed nästan på en nivå som motsvarar 8,07 inkomstbasbelopp (). pensionsreform innebär ändrade förutsättningar för tjänstepensionssystemen. Tjänstepensionens utformning är dock en fråga för arbetsmarknadens parter. De föreslagna förändringarna gör pensionssystemet mer överskådligt och begripligt genom att hela inbetalningen för lönearbetare görs via arbetsgivaravgiften och att den pensionsgrundande inkomsten sammanfaller med bruttoinkomsten. 8.3.2 Höj pensionsrätterna för pensionärer och pensionssparare Inbetald pensionsavgift ger pensionsrätter i motsvarande storlek. Den föreslagna höjningen av inbetalningarna till pensionssystemet görs som en del av arbetsgivaravgiften. Staten står för kostnaden – vi bär den alltså gemensamt. Därmed bör den leda till högre pensioner för oss alla. anser att pensionsrätterna för såväl pensionärer som pensionssparare bör höjas i samma omfattning som inbetalningarna till pensionssystemet. Det innebär en höjning av pensionerna, för nuvarande och framtida pensionärer med . Tekniskt görs förändringen genom att pensionsrätter som tjänats in innan de ökade inbetalningarna börjar gälla räknas upp . 8.3.3 Inför en gas i pensionssystemet anser att det bör införas en gas i pensionssystemet, dels för att skapa symmetri i systemet gentemot den broms som redan finns, dels för att pensionerna ska höjas när det systemet har stora överskott. Tanken att systemet skulle innehålla en gas fanns redan när det infördes, men något beslut om att faktiskt införa den har ännu inte tagits. Ett pensionssystem som innehåller både gas och broms beräknas leda till att pensionerna ökar. Detta beror i huvudsak på att de fonderade tillgångarna och den arbetande befolkningen väntas öka, som pensionssystemet kompenserar för den högre medellivslängden. Exakt hur gasen ska konstrueras kan med fördel utredas ytterligare då de utredningar som genomförts är gamla. Pensionssystemet har varit i drift och lärdomarna från bör kunna bidra till att utveckla de befintliga förslagen om en gas. anser att det bör krävas ett riksdagsbeslut för att gasen ska aktiveras, i det fall en sådan införs, på samma sätt som vi anser att bromsen endast bör kunna aktiveras efter ett riksdagsbeslut. När bromsen aktiverades kompenserade pensionärerna genom skattesänkningar. Det hade varit betydligt bättre om beslutat om att tillskjuta medel till pensionssystemet direkt, eller utifrån bedömningen att pensionssystemet skulle klara av de tillfälliga underskotten till följd av finanskrisen beslutat att bromsen inte skulle aktiveras. Samma logik bör gälla om en gas införs. Förändringarna föreslås genomföras under kommande mandatperiod. Inbetalningarna till pensionssystemet höjs totalt till 2024. Höjningen föreslås göras i två steg. genomförs en fjärdedel av höjningen och resterande tre fjärdedelar genomförs 2024. avskaffas den allmänna pensionsavgiften och det skatteavdrag som kompenserar för avgiften. höjs ålderspensionsavgiften till . höjs således inkomstindex och pensionerna ökar därför . höjs pensionsrätterna för nuvarande pensionssparare och pensionärer . Sammantaget höjs pensionerna . Även inbetalningarna höjs till . En gas införs i systemet 2025, då övriga föreslagna reformer är genomförda. 8.3.5 Exempel på höjda pensioner Förslagen innebär att pensionen höjs med . Tabell 4 Effekter av förslag om höjda pensioner för några yrkesgrupper (kr/mån) Samlad ökad disponibel inkomst till 2024 Källa: Egna beräkningar. Anm.: Effekterna är beräknade utifrån att den inkomstgrundade pensionen har en kompensationsgrad på , nivåer av grundskydd och utifrån skattetabell 32. Ökningen av inkomstgrundad pension inkluderar inkomstpension och premiepension. Höjd disponibel inkomst avser här samma inkomster samt garantipension och inkomstpensionstillägg efter skatt, samt garantitillägget. Garantitilläggets storlek påverkas av den höjda inkomstpensionen, varför storleken på tillägget 2022 redovisas separat. För de som får garantitillägg 2022 bör alltså den samlade inkomstökningen från till 2024 beräknas genom att slå samman garantitillägget och ökningarna 2024. Kompensationsgraden är högre för de med låga inkomster, eftersom grundskyddet höjer den allmänna pensionen relativt slutlön. För de med högre inkomster blir kompensationsgraden lägre eftersom inkomster över taket inte ger pensionsrätter. Exemplen i tabellen ovan kan användas för att förklara detta. Vårdbiträdets kompensationsgrad beräknas öka från efter garantitillägg och den här föreslagna höjningen. Lärarens kompensationsgrad beräknas öka från och ingenjörens från . För de som klarar av att arbeta längre blir kompensationsgraden högre. Pensionsgruppen har i promemorian Höjda åldersgränser i pensionssystemet och andra trygghetssystem (Ds 2019:2) visat att deras föreslagna höjningar av åldersgränserna i pensionssystemet höjer pensionsnivåerna till i genomsnitt av slutlönen. Reformen föreslås genomföras under två kommande år varför de offentligfinansiella effekterna fördelas över 2023 och 2024. Eftersom pensionerna och inkomstindex föreslås höjas i ett steg 2024 ökar statens och kommunsektorns skatteinkomster det året, som utgifterna för grundskyddet och inkomstpensionstillägget minskar. De samlade offentligfinansiella effekterna uppgår till en kostnad om 18,9 miljarder när reformen är fullt genomförd. Statens kostnader uppgår till . Kommunsektorns finanser beräknas stärkas med 2024, varav består av ökad inkomstskatt. Ålderspensionssystemets finanser försvagas med . Tabell 5 Offentligfinansiella effekter av förslaget, miljarder kronor. –5,7 –21,3 Grundskydd* och inkomstpensionstillägg –0,8 –157,3 –188,1 –2,2 –9,7 Övrigt*** –0,3 –12,3 –8,6 –149,4 –154,4 –18,9 Källa: Beräkningarna är baserade på 2022:426. * Garantipension, bostadstillägg och garantitillägg. ** Statlig skatt, public service-avgift, kapitalskatt, skattereduktion förvärvsinkomstbolagsskatt, bolagsskatt. *** Höjd avgift: staten arbetsgivare, sänkt premie till tjänstepensionen. Eftersom ökade inkomster för kommunerna inte är en avsedd effekt av reformen förslås staten kompenseras för det i kommande budgetprocess. Som framgår nedan gör vi bedömningen att pensionssystemets finanser klarar av de ökade utgifterna, varför vi inte föreslår några tillskott till systemet från staten. Sammantaget innebär detta att nettokostnaden för staten därmed uppgår till 2023 och 2024. De ökade utgifterna för pensionssystemet följer av höjningen av inkomstindex som innebär högre pensioner och därmed större utbetalningar från pensionssystemet. Höjningen av pensionsrätterna kompenseras med höjda inbetalningar. Eftersom inbetalningarna föreslås öka i två steg under kommande men pensionsutbetalningarna sker först är effekterna för ålderspensionssystemet som störst 2024. Höjningen av inkomstindex höjer värdet på befintliga pensionsrätter. Den innebär alltså inte en permanent ökad belastning på pensionssystemets finanser. Pensionssystemets finanser och prognoserna för det är goda, vilket framgår av tabell 5 och figur 15 nedan. Den ökade kostnaden för pensionssystemet, som redovisas ovan, är i sammanhanget högst hanterbar. Tabell 6 Pensionssystemets tillgångar och skulder (mdkr) Källa: (2022), RAPPORT 2021: Pensionssystemets årsredovisning. Figur 15 Utveckling av balanstalet i basscenario Källa: (2022), Analys av förutsättningar för höjda inkomstgrundade pensioner. Balanstalet beräknas sjunka till omkring 1,04 efter att de föreslagna reformerna är fullt genomförda (givet att de ökade utgifterna i ålderspensionssystemet inte finansieras). [69] beräknas balanstalet utvecklas enligt kurvan i figur 15 ovan, och nå över 1,1 . Bromsen aktiveras när balanstalet går under 1 och gasen aktiveras, enligt det ursprungliga förslaget om att införa en gas, när balanstalet hamnar över 1,1. De föreslagna förändringarna innebär ökade nettoinkomster för pensionssystemet 2023 och ökade nettoutgifter för pensionssystemet . Därmed minskar chansen att en gas aktiveras . Befintliga prognoser över pensionssystemets framtida utveckling pekar dock även på att risken för att bromsen aktiveras är liten. [70] Om underskotten tillfälligt blir för höga bör besluta om att bromsen inte ska aktiveras då prognoserna tyder på att systemet klarar av ett kortvarigt underskott. 8.3.8 Ytterligare ändringar inom pensionssystemet De förslag som presenteras här syftar till att höja pensionerna . De innebär inte att bristerna i pensionssystemet är åtgärdade. Den främsta anledningen till att pensionerna urholkats är att vi lever än när pensionssystemet infördes. Givet pensionssystemets konstruktion kräver det att vi arbetar längre för att få en rimlig pension, vilket många inte klarar. Arbetsmiljön och arbetsvillkoren har inte förbättrats på de sätt som krävs för att möjliggöra ett längre arbetsliv generellt. Systemet behöver reformeras både för att höja pensionerna generellt och för att kunna ge ekonomisk trygghet åt de som sliter ut sig . anser bl.a. att konstruktionen med delningstal – dvs. att den samlade pensionsbehållningen delas med den förväntade återstående livslängden – behöver ses över, eftersom den är en starkt bidragande orsak till att pensionerna har urholkats . Konstruktionen innebär dessutom att låginkomsttagare som generellt lever kortare får lägre pension. Vi anser också att ordningen med en förskottsränta som leder till högre pension vid pensionstillfället för att sedan betalas av som pensionär behöver ses över, eftersom den leder till att äldre pensionärer, framför allt kvinnor, har mycket låga pensioner. Dessutom behöver skyddet för de som sliter ut sig genom ett långt och hårt arbete förstärkas. Den trygghetspension som regeringen föreslagit efter krav från är välkommen och nödvändig, men mer behöver göras. anser att den som har arbetat bör ha rätt till garantipension, oavsett ålder. De kompensationsgrader som beskrivs här och som oftast nämns i debatten förutsätter ett helt arbetsliv utan längre avbrott. För den som är arbetslös, sjukskriven eller föräldraledig blir pensionen ännu lägre. anser att pensionsrätterna bör grundas på den bakomliggande inkomsten i stället för den ersättning man får vid arbetslöshet, sjukskrivning eller föräldraledighet. Likaså behövs fortsatta förstärkningar av grundskyddet. Inte minst för de som saknar tillräckligt antal bosättningsår i för att ha rätt till full garantipension. Bostadstillägget bör också ses över då det genomgått flera förändringar utan tillräcklig analys, och problemen med stora mörkertal fortsatt kvarstår. kommer att återkomma med förslag på dessa områden. Nooshi Dadgostar (V) [1] . [2] . [3] Notera också att en del av nedgången i antalet arbetslösa i gruppen 12–24 månader beror på att arbetslösa från den kategorin övergått till gruppen arbetslösa + 24 månader. [4] Till dessa hör utomeuropeiskt födda, de som har en funktionsnedsättning, arbetssökande med högst förgymnasial utbildning och personer . [5] LO (2022), ”Ekonomiska utsikter, I skuggan av – prognosuppdatering”. [6] , ”Konjunkturläget ”. [7] Verbist, G. & Figari, F. (2014), ”The redistributive effect and progressivity of taxes revisited: An International Comparison across Union”, EUROMOD Working Paper No. Studien har 1999 och 2008 som jämförelseår. Med EU:s kärnländer avses de 15 länder som ingick i EU 1998. [8] SCB. [9] SNS (2018), , ”Kapitalbeskattningens förutsättningar”. [10] Ownershift (2019), ”Vem äger ?”. [11] Ostry, Johnathan D. [IMF] (2015) ”Inequality and the duration of growth”, Policies, Vol. 12, nr 2, s. 147–157. [12] (2021), ”Global Wealth databook 2021”. [13] , Rabiul & McGillivraty, (2020) ”Weatlh inequality, governance and economic growth”, Economic Modelling, Vol. 88, s. 1–13. [14] Avser länder med starkare koncentration både beträffande topp 10 och topp 1. Därtill har några länder starkare koncentration avseende topp 1, men lägre koncentration avseende topp 10. [15] De förmåner som beskrivs i utgiftsområde 12 i statsbudgeten, exempelvis barnbidrag, föräldraförsäkringen, bostadsbidrag och underhållsstöd. [16] Beräkningar baserade på 2021:682. [17] årsredovisning 2021 (). [18] En översyn av överskottsmålet (SOU 2016:67). [19] Ibid. [20] Prop. 1996/97:150, ekonomiska vårproposition. [21] Prop. 2006/07:100, ekonomiska vårproposition. [22] En översyn av överskottsmålet (SOU 2016:67). [23] Ibid. [24] I regeringens ramverksskrivelse (skr. 2017/18:207) anger regeringen att en målavvikelse (för det finansiella sparandet) ”[…] ska i ett normalt konjunkturläge som en tumregel, minska i samma takt som vanligtvis sker i avsaknad av aktiva politiska beslut, men hänsyn ska tas till resursutnyttjandet”. [25] Regeringens skrivelse 2017/18:207 för finanspolitiken. [26] Prop. 1990/91:117 och prop. 2016/17:171. [27] I ramverksskrivelsen (skr. 2017/18:207) anges att regeringen ska lämna en skrivelse till om ”[…] denna skuld avviker från skuldankaret med av BNP, enligt utfallet i nationalräkenskaperna för det föregående året eller enligt prognoserna för det innevarande året eller budgetåret i den ekonomiska vårpropositionen”. [28] Även andra statliga aktörer fyller denna roll som övervakare av det finanspolitiska ramverkets efterlevnad, främst , men också och , och på EU-nivån granskar kommissionen medlemsländernas s.k. stabilitets- eller konvergensprogram. [29] Regeringens skrivelse 2017/18:207 för finanspolitiken. [30] SCB och ekonomiska vårproposition. [31] Prop. 1996/97:150 ekonomiska vårproposition. [32] Beräkningsförutsättningarna för prognoserna var bl.a. att skattesatserna hölls konstanta och att kostnaderna för de olika välfärdstjänsterna ökade i enlighet med den demografiska utvecklingen samt att olika transfereringar följde löneutvecklingen. [33] VP 2022. [34] Utöver detta har den offentliga skulden minskat till följd av att betalat av på sitt lån för valutareserven till Riksgälden. Avbetalningen minskar bruttoskulden men påverkar inte den offentliga sektorns nettoställning. [35] En översyn av överskottsmålet (SOU 2016:67). [36] Finanspolitiska rådets rapport . [37] För en översikt, se: , O. J. och Summers, L. (2019) (red. ), Evolution or revolution?