mot · H9024716 · 2022-05-04 00:00:00 — I och med budgetreservation genomförs nu en fördubbling av subventionen i nystartsjobben, och därmed kommer kostnaderna för att anställa långtidsarbetslösa att minska kraftigt kommande år. Det kommer att öka chanserna för många att få in en fot i arbete. Men det räcker inte med någon enstaka reform för att bryta med utvecklingen. Det krävs nu en bredd av reformer. Vi föreslår ett antal: Dubbelt jobbskatteavdrag för personer som går från utanförskap till arbete För många som befinner sig långt från arbetsmarknaden är den ekonomiska vinsten av att ta ett arbete alltför låg. När skatten och jobbresorna har betalats och de inkomstrelaterade bidragen eller ersättningarna har minskats är det inte säkert att man har mer pengar kvar i plånboken jämfört med tidigare. Detta gäller inte minst om det är en deltidstjänst som man först blir erbjuden. Vi vill därför att personer som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning ska få dubbelt jobbskatteavdrag . Det ökar kraftigt utbytet av eget arbete, och är en kostnadseffektiv åtgärd då den är riktad till grupper som möter höga marginaleffekter av eget arbete. Det dubbla jobbskatteavdraget bör också ges till alla unga upp till som omfattas av arbetsmarknadspolitiska åtgärder och för nyanlända i . Matchningsanställningar innebär att personer med längre frånvaro från arbetsmarknaden får en anställning hos en matchningsaktör som i sin tur rustar och ger stöd till dessa personer och hyr ut dem till olika företag och arbetsplatser. Målgruppen för matchningsanställningar ska vara personer som varit långtidsarbetslösa längre än och tidigare tagit del av arbetsmarknadsåtgärder, men som av olika skäl inte lyckats komma tillbaka i arbete. anser att matchningsanställningar bör genomföras som en åtgärd mot detta problem. Förslaget bygger på den utredning som alliansregeringen tillsatte och som presenterade sitt förslag 2015. Den socialdemokratiska regeringen har dock inte genomfört förslaget. Modellen ger den långtidsarbetslöse en möjlighet att prova på olika arbetsuppgifter och arbetsplatser och en chans att bli kvar hos någon av matchningsaktörens kundföretag. Matchningsaktören kan på det sättet bli en brygga över till arbetslivet. Insatser för personer med nedsatt arbetsförmåga Arbetsintegrerade sociala företag (ASF) tar ofta hand om personer som inte finner en plats på den ordinarie arbetsmarknaden, eller som faller mellan stolarna hos . Det är ett viktigt uppdrag, men som blir allt svårare – framför allt på grund av svårigheter att konkurrera med , enligt aktörerna själva. Resultatet är att antalet ASF har minskat och att antalet anställda inom dessa företag har minskat , . Givet problemen på arbetsmarknaden, och ASF:s förmåga att anpassa verksamheten till personer som på annat sätt har svårt att få jobb eller tillgodogöra sig utbildningsinsatser, måste detta betraktas som ett misslyckande. föreslår därför att utvecklingsbidraget för lönebidrag för anställning respektive trygghet höjs till – vilket är samma nivå som för lönebidrag för utveckling, när anställningen sker hos ett ASF. Det ekonomiska biståndets uppgift är att träda in vid försörjningsproblem till följd av främst sociala och fysiska problem. Gruppen som omfattas har dock kraftigt förändrats och antalet arbetsföra bidragstagare har ökat mycket och uppgår till omkring hälften av alla med försörjningsstöd. Utformningen av försörjningsstödet talar till stora delar mot att arbetslösa med arbetsförmåga ska vara där. För det första lönar det sig ofta inte alls att gå till arbete, bl.a. på grund av att försörjningsstöd betalas ut på hushållsnivå. För det andra blir sanktioner för att få del av försörjningsstödet trubbiga eftersom kommunen i slutändan måste garantera levnadsstandard. För det tredje är det staten som står för arbetsmarknadspolitiken i , som kostnaderna för arbetslösa med försörjningsstöd ligger hos kommunerna. har därför föreslagit att en statlig dagpenning införs tydligt kopplad till deltagande i arbetsmarknadsinsatser, och som ersätter försörjningsstödet för arbetsföra personer. Staten tar därmed över kommunernas kostnad för ekonomiskt bistånd där sökande har arbetslöshet som försörjningshinder. Med dagpenning lönar det sig att arbeta, även vid enstaka tillfällen, och kraven på deltagande kan göras skarpare. anser därför att en statlig dagpenning ska införas. Fler platser i yrkesvux – sfi med yrkesutbildning Utrikes födda som har en lägre utbildningsbakgrund har ofta haft ett praktiskt arbete i hemlandet och har erfarenheter som kan komma väl till pass i en rad bristyrken i . För att matcha denna grupp krävs utbildningsinsatser i såväl språk som yrkesutbildning i ett tidigt skede i etableringen. Yrkesvux är en mycket framgångsrik utbildningsform, medan språkutbildningen genom sfi inte uppvisar samma goda resultat. Sfi med yrkesutbildning innehåller sfi-kurser och kurser på gymnasial nivå. En del av utbildningstiden är dessutom praktik inom de yrken som studieanordnaren erbjuder och det ger ofta goda chanser till arbete efter avklarad utbildning. Arbetsgivarna har svårt att få tag på rätt kompetens, oavsett om det gäller låg- eller högutbildade. bedömde Arbetsförmedlingen att bristen på exempelvis bussförare, elektriker, kockar, målare och undersköterskor var skriande. Detta som rekordmånga var långtidsarbetslösa. Yrkesutbildningen, mot företrädesvis bristyrken, kan lösa en del av den matchningsproblematik som finns på svensk arbetsmarknad. En modell för obligatorisk a-kassa Coronapandemins utbrott och det snabba och mycket kraftiga händelseförloppet på arbetsmarknaden är en stark påminnelse om hur plötslig och oförutsägbar en övergång från högkonjunktur till recession och hög arbetslöshet kan vara. är ca 1,2 miljoner löntagare inte anslutna till någon a-kassa. En stor grupp hamnar i kläm, eller helt utanför, då de antingen inte betalt eller inte har uppnått tillräckligt många arbetade timmar för att kunna få del av a-kassan. En sådant system är otillfredsställande, inte minst på en snabbrörlig arbetsmarknad. behöver arbetslöshetsförsäkringen vara en tydlig omställningsförsäkring mellan jobb. Enligt är det centralt att utformningen av försäkringen värnar arbetslinjen och inte tenderar att förlänga arbetslösheten. Därför behöver en lösning vara hållbar och ge såväl inkomstskydd vid arbetslöshet som drivkrafter att återgå till arbete. För att svara mot behovet av ett mer allomfattande inkomstskydd vid arbetslöshet med en utformning som främjar omställning menar vi att a-kassan ska göras obligatorisk, på liknande sätt som andra socialförsäkringssystem. Ersättningsnivåerna bör göras konjunkturbaserade och ge både trygghet och drivkrafter till arbete som successivt ökar via nedtrappad ersättning. Nedtrappad förhöjd nivå i a-kassan I samband med coronakrisens utbrott höjde regeringen ersättningsnivåerna i a-kassan och underlättade inträdet i den. Det var rimligt att stötta hushåll och efterfrågan i ekonomin på detta sätt när den ekonomiska chocken inträffade. Regeringspartierna med samarbetspartier lovade att den skulle bli tillfällig och därmed återgå till de permanenta nivåerna /21. Men har Socialdemokraterna föreslagit att den ska permanentas. anser att det är olyckligt att nu permanenta den förhöjda nivån, eftersom det enligt många studier riskerar att spä på arbetslösheten och hämma återhämtning, vilket varken är bra för de arbetslösa eller för svensk ekonomi. har regeringen misslyckats med att föra tillräckligt kraftfulla och träffsäkra jobbreformer som kan stötta och påskynda återgången till tillväxt och jobb. har fortsatt hög arbetslöshet, speciellt ur ett europeiskt perspektiv, och därför måste reformerna syfta till att få fler i arbete. föreslår därför en återgång av taknivåerna i a-kassan till de nivåer som gällde före krisen, i två etapper. Förslaget innebär att taket sänks i ett första steg till per dag de första hundra dagarna, och per dag därefter. I ett andra steg sänks taket till per dag och därefter per dag. Däremot ser vi positivt på att fortsätta att förenkla kvalificeringen in i a-kassan och den höjda grundnivån. Etableringsåldern på arbetsmarknaden har ökat från 21 till 1990. Det beror till viss del på att fler väljer att läsa vidare på universitet och högskola, vilket också ofta krävs av fler på en alltmer avancerad arbetsmarknad. Men jämfört med i övrigt tar svenska studenter ut examen sent. Om man skulle kunna tidigarelägga den genomsnittliga examensåldern med ett eller skulle stora vinster göras för den enskilde, som skulle få högre livsinkomst och pension. För att de som studerar ska stimuleras till att ta sin examen och snabbt komma i arbete är förslag därför att en examensbonus inrättas i form av ett fördubblat jobbskatteavdrag för de som tar en akademisk examen före sin 25-årsdag. Den extra skattelättnaden gäller då efter examen. Vi vill också underlätta ytterligare för äldre att arbeta. Vi vet av erfarenhet att skattelättnader för den enskilde i kombination med nedsatt arbetsgivaravgift kan vara effektivt – som i fallet med dubbelt jobbskatteavdrag för de i kombination med lägre arbetsgivaravgifter. föreslår därför att det förhöjda jobbskatteavdraget höjs vilket innebär att en arbetande 69-åring får mer efter skatt. 8 En hälso- och sjukvård som klarar behoven hälso- och sjukvårdspolitik tar sin utgångspunkt i varje människas absoluta och okränkbara värde. De som har störst behov ska också ges företräde till hälso- och sjukvården. Under tid i regeringen prioriterade vi insatser för de mest utsatta patienterna genom stora satsningar på psykiatrin, cancervården och vården av kroniskt sjuka. De kristdemokratiska reformerna vårdgarantin och kömiljarden som genomfördes under alliansregeringen bidrog till kortare vårdköer och ökad kvalitet. Under förra mandatperioden tog regeringen bort kömiljarden och effekten blev att köerna växte – i rak motsats till vad såväl patienter som medarbetare behöver. Efter KD/M-budgeten är kömiljarden återinförd men det krävs långsiktiga strukturreformer och ekonomiska tillskott för att kapa köerna. Den svenska vårdkvaliteten håller överlag en hög standard. Vården är däremot inte jämlik och det finns brister med överbeläggningar, patientsäkerhet och vårdköer. Kompetensbristen är ett betydande problem i alla regioner. Vården blir också alltmer högspecialiserad och högteknologisk. Sjukvården i är dessutom dyr. Innan pandemin låg på fjärde plats i EU gällande utgifter för hälso- och sjukvård per capita, och på tredje plats om man tittar på utgifternas andel av BNP. [1] Ändå kvarstår ovan nämnda brister – eftersom den svenska vårdens problem är strukturella. För oss är rätten till god och jämlik vård viktigare än att värna dagens sätt att organisera vården. Mot den bakgrunden finns det all anledning att se över sjukvårdens organisering. Utifrån de 21 regionernas olika demografiska och ekonomiska förutsättningar är det osannolikt att de kan leverera en jämlik vård åt befolkningen. Staten bör därför ta över ansvaret och finansieringen av den hälso- och sjukvård som regionerna har ansvar för – för att säkra en god, effektiv och jämlik sjukvård i hela landet. Det krävs också reformer för att öka vårdplatser, korta köerna och förbättra kompetensen och arbetsmiljön hos personalen. Nedan presenterar vi fem reformområden. Av dessa kan de fyra första – dvs. öka antalet vårdplatser, inrätta en nationell vårdförmedling, inrätta ett forskningsprogram för kvinnovård och ett primärvårdslyft – bli verklighet kort efter ett regeringsskifte. har lägst antal vårdplatser i hela EU i relation till befolkningens storlek. Inom är det endast , och som har färre. Vårdplatserna har successivt blivit allt färre ända . 1992 hade vi 6,2 vårdplatser per 1 000 invånare i en genomsnittlig region. 2020 är samma siffra nere på 2,1. Antal vårdplatser per 1000 invånare 1992 och 2020. Detta påverkar tillgängligheten och ytterst vårdkvaliteten. Vårdskador är högre bland utlokaliserade patienter. Dödsfall på grund av vårdskada är i sin tur dubbelt så vanligt bland utlokaliserade jämfört med patienter som får vård på ”rätt” avdelning. [2] har därtill visat att av de vårdskador som antingen orsakar eller bidrar till ett dödsfall hade gått att undvika. Kombinationen av vårdplatsbrist och överbelastning är särskilt farlig då svårt sjuka patienter som behöver läggas in i stället vårdas på en överbelastad akutmottagning. [3] medlemmar pekar dessutom ut brist på vårdplatser som sitt enskilt största arbetsmiljöproblem. har haft närmast konstanta överbeläggningar, vilket innebär att patienter vårdas på en vårdplats som inte uppfyller kraven på fysisk utformning, utrustning och bemanning. Det kan handla om att patienter vårdas i korridorer eller utlokalisering på en avdelning som saknar rätt medicinsk kompetens. Dessutom är uppskattningsvis var tionde vårdplats som bör vara tillgänglig, stängd på grund av personalbrist. Effekterna av pandemin visar att personal och vårdgivare snabbt kan ställa om och skapa de vårdplatser som är nödvändiga. Den kraften bör användas även tiden efter pandemin. Regeringen har senfärdigt blivit uppmärksammade på att vårdplatserna behöver byggas ut, men först efter att deras egen budget föll. förhandlade fram en vårdplatssatsning i budgeten , som sedan biföll. Det innebar till fler vårdplatser , och 1 miljard samt 1,5 miljarder . Denna satsning har regeringen sen försökt presentera som sin egen. I VÄB:en sköts ytterligare till för fler vårdplatser. Det är bra, men enbart mer resurser löser inte vårdens problem. Det behövs strukturella förändringar. Såväl arbetsmiljö som patientsäkerhet kräver att vårdplatserna blir fler och beläggningen hålls på en rimlig nivå. föreslår därför att regionerna får en prestationsbaserad ersättning när de klarar målet om maximalt 90 procents beläggning i genomsnitt . Genom en prestationsbaserad ersättning kan varje region/sjukhus på ett ändamålsenligt sätt göra de förändringar som är nödvändiga och ersättningen betalas ut när målen nås. ─ Vi anslår 1 miljard för reformen 2023–2025. Detta är utöver de medel som förhandlade fram för fler vårdplatser –2024. är det fler sjuksköterskor som behövs för att kunna öppna fler vårdplatser. Det innebär att ersättningen för ett tillräckligt antal vårdplatser i stor utsträckning behöver användas för att minska kompetensbristen och för att bli en attraktiv arbetsgivare. Det kan exempelvis handla om lönesatsningar för att locka tillbaka sjuksköterskor som inte arbetar i yrket. Men det behöver också utbildas fler vårdpersonal för att möta kompetensförsörjningen . Därför vill vi göra en utbildningssatsning på ny vårdpersonal, för att möta kompetensförsörjningsbehovet även framöver. ─ Vi föreslår 2023, 2024 och 2025. får cirka fyra av tio patienter inte sin vård inom den lagstadgade vårdgarantin. Regeringen har påstått att köerna, som uppkommit under pandemin, enbart är coronaköer. Sanningen är dock att redan före pandemin fanns patienter som väntat på en operation eller besök hos specialistläkare. hade ca 90 000 personer väntat än vårdgarantins på ett förstabesök hos läkare i specialistvård, alternativt en operation eller en annan åtgärd. var samma siffra 145 000. En situation som var oacceptabel för patienter har blivit än värre efter pandemin. under Alliansens sista år vid makten, befann sig 35 000 i vårdkö. Väntat längre än på förstabesök hos läkare i specialistvården eller på operation/åtgärd. Källa: , SKR. Köerna har bitit sig fast och plågar såväl patienter som personal. Patienter som fått en medicinsk bedömning och behöver en operation eller besök hos specialist ska inte behöva vänta på vård. Många tvingas till sjukskrivning i väntan på behandling. Det påverkar livskvaliteten för enskilda och det påverkar såväl patienter som samhälle i ett ekonomiskt perspektiv. Vårdköer är inte en naturlag. När en patient fått en medicinsk bedömning så ska också nästa åtgärd ges inom den tid som bedöms rimlig ur ett medicinskt perspektiv. Vårdköer riskerar att försämra hälsan och det innebär en etisk stress hos vårdpersonalen när man inte kan ge vård . Svenska patienter får vänta betydligt längre än exempelvis danska patienter. har andelen patienter som fått vård inom vårdgarantins dessutom sjunkit från till . [4] Detta som patienterna upplever en sämre tillgång till vård jämfört med flertalet liknande länder. som vi har köer finns faktiskt ledig kapacitet eller outnyttjad möjlighet att bygga ut kapacitet i sjukvården. Här har både privata och offentliga vårdutförare en möjlighet att göra mer. Tyvärr stoppas merparten av dessa på grund av att regionerna inte sluter avtal med dem eller sätter volymtak i avtalen med regioner och vårdgivare. Dessutom vet patienterna oftast inte om den möjlighet som finns att söka öppenvård i hela landet. Att utnyttja möjligheten att söka vård i någon annan region är heller inget som vare sig uppmuntras eller görs med enkelhet. uppfattning är att staten inte kan acceptera en situation där vården kostar allt mer för skattebetalarna och där väntetiderna blir allt längre och därtill är extremt ojämlika över landet. Det innebär förutom kraftigt onödigt lidande också längre sjukskrivningstider och större kompetensbrist när medarbetare är borta från arbetet. varierar kötiderna för behandling eller operation för olika diagnoser kraftigt mellan olika regioner, ibland i sådan utsträckning att möjligheten att överleva exempelvis cancer är större i vissa regioner än i andra. Därför måste all tillgänglig vårdkapacitet nu frigöras för patienterna. Detta kan ske genom att patientens möjligheter att få vård hos andra vårdgivare – som har ledig kapacitet eller kan bygga ut sin kapacitet – kraftigt förstärks. vann stöd i oppositionens budgetreservation I den budgetreservation som röstade igenom ingick förslag om en nationell vårdförmedling. Att denna reform fick stöd, trots att var i opposition, var en stor seger. En nationell vårdförmedling innebär att information om ledig kapacitet i sjukvården i alla regioner listas och tillgängliggörs, för att patienter lättare ska kunna söka vård där den finns. I samma budget lade vi också in medel för att täcka de extra resekostnader som kan uppstå för patienter som väljer att söka vård utanför sin region, där det finns ledig kapacitet. Regeringen har påbörjat hanteringen av tillkännagivande genom att teckna avtal med SKR och ge ett uppdrag till om att ta fram förslag på hur information om kapacitet kan tillgängliggöras. Frågan om resekostnader finns inte med i avtal med SKR , men ska följas upp . Det är nu angeläget att de sista bitarna kommer på plats så att patienterna får vård och den tillgängliga kapaciteten kommer till användning. Vi har också agerat i socialutskottet för att det av hälso- och sjukvårdslagen samt patientlagen ska framgå att patienten har rätt att fritt söka öppen såväl som sluten specialistvård i hela landet samt agerat för åtgärder för att stärka kompetensförsörjningen och arbetsmiljön inom vården. Vi yrkade även på att det ska ske en samordning av vårdköerna, för att man bättre ska kunna se var den lediga kapaciteten finns, samt att det tas fram en övergripande målsättning och en nationell plan för fler vårdplatser. I initiativet, som bifölls, krävde vi att regeringen regelbundet ska återrapportera hur arbetet fortgår. vill också utöka den nationella vårdförmedlingen till att just förmedla vård, utöver att tillgängliggöra information om den lediga kapaciteten. Vi föreslår att staten skjuter till medel för att betala del av den vård som förmedlas via den nationella vårdförmedlingen, för att ytterligare skapa incitament för regionerna att utnyttja kapacitet där den finns. Regeringens otillräckliga arbete med att korta vårdköerna håller inte. Därför krävs det en ny regering som på allvar tar tag i vårdköerna och inrättar en fungerande nationell vårdförmedling. Patienter ska ges rätt att söka vård där ledig kapacitet finns. En nationell vårdförmedling bör upprättas för att använda tillgänglig kapacitet till de patienter som väntat olagligt . Staten sänder ut förfrågan om ledig kapacitet och de tak som finns tas bort. En sammanställning över tillgänglig vård upprättas och den som väntat på operation eller besök hos specialist kontaktas av vårdförmedlingen om möjlig plats i annan region. Samverkansavtal skrivs med landets regioner och en eller flera regioner sluter avtal med den utförare (privata och offentliga) som meddelar att de har ledig kapacitet. föreslår att staten avsätter särskilda medel för att finansiera detta. Medlen används för att medfinansiera den vård som köps via förmedlingssystemet. Kömiljardssystemet motiverar regionerna att beta av sin egen kö. finns inte någon laglig rätt för patienter som själva söker vård i en annan region att få reseersättning för resa till och från operationen, och flertalet regioner täcker inte dessa resekostnader. Medlen bör därför också användas för att ge reseersättning till patienten för vårdbesök i annan region. Staten tar ansvar för en informationskampanj där patienterna informeras om rätten till vård i annan region förmedlad via den nationella vårdförmedlingen. Vidare tar staten ansvar för att tillsammans med SKR upprätta en databas för den nationella vårdförmedlingen där tillgänglig kapacitet synliggörs för patienter, regioner och vårdgivare. Den statliga Tillgänglighetsdelegationen föreslår en liknande funktion i sitt delbetänkande . Genom den nationella vårdförmedlingen ges patienter som väntat mer än vårdgarantins erbjudande om vård där tillgänglig kapacitet finns. Ett forskningsprogram för kvinnovård Lösningar på samhällsutmaningar växer fram genom kreativitet och kunskap som har genererats genom långsiktig investering i den fria forskningen. värnar forskningens autonomi för att stimulera de bästa och mest innovativa forskningsidéerna. Det fria forskningsstödet ska utgöra den stora merparten av forskningsfinansieringen och tilldelning ska styras av vetenskaplig kvalitet. ser likväl behov av att komplettera det fria forskningsstödet med ett antal strategiska forskningssatsningar inom ett antal områden som vi anser kräver särskild uppmärksamhet. Det handlar inte minst om forskning för att stärka kvinnors hälsa. Det faktum att du är kvinna kan ha stor betydelse för hälsan och för tillgången till sjukvård. Detta eftersom det finns flera sjukdomar som endast drabbar kvinnor eller där kvinnor är överrepresenterade bland de drabbade. Det saknas kunskap kring orsaken bakom många av dessa sjukdomar. Inte sällan saknas därför också nationella riktlinjer, vilket gör att diagnostiseringen blir svår och att utvecklingen av effektiv behandling hindras. Bristande vård och behandling medför stora samhällsekonomiska kostnader kopplade till exempelvis psykisk ohälsa, arbetsbortfall, sjukskrivningar samt vård och behandling. Men framför allt är det mänskliga lidandet kopplat till dessa sjukdomar stort. Kvinnor beskriver ofta att deras vardag påverkas negativt av sjukdomen i sig men också av att de känner sig begränsade i sina mål och drömmar kring familj, fritid och karriär. Några av de många sjukdomar som har omfattande negativ effekt på kvinnors liv och hälsa inkluderar endometrios, polycystiskt ovariesyndrom (PCOS), fibromyalgi, myalgisk encefalomyelit/chronic fatigue syndrome (ME/CFS), känslig tarm (IBS, irritabel bowel syndrome) och lipödem. Det är även angeläget att stimulera forskning kring infertilitetsproblematik, missfall och dödfödda barn. Likaså kvinnors hälsa under en graviditet, förlossning och den efterföljande vården. anser att forskning kring kvinnors hälsa kräver särskild uppmärksamhet. bör därför ges i uppdrag att inrätta ett nationellt forskningsprogram inom detta område. Den exakta utformningen av det nationella forskningsprogrammet bör formuleras av relevanta forskningsfinansiärer och forskarsamhället för att på bästa sätt tillvarata forskarnas kunskap, kreativitet och förmåga till såväl problemformulering som problemlösning.