mot · H9024716 · 2022-05-04 00:00:00 — En välfungerande primärvård utgör basen för ett effektivt hälso- och sjukvårdsystem. Det visar forskning och internationella erfarenheter. Genom att patienter har en fast namngiven läkarkontakt ges förutsättningar för en god relation som främjar patientsäkerhet, samordning och personcentrering. När distriktsläkare och patienter känner varandra fungerar hela värdekedjan bättre. Men har en underdimensionerad primärvård jämfört med andra jämförbara länder om man ser till antalet specialister i allmänmedicin per invånare, men även uttryckt i antal allmänspecialister i förhållande till det totala antalet praktiserande läkare. Uppgifter i övrigt saknas men det finns anledning att tro att detsamma gäller för övriga yrkesgrupper. En tredjedel av patienterna uppger att de har en fast läkarkontakt men tillgången till en fast läkarkontakt ökar inte trots att patienter efterfrågar detta. [5] Dessutom tar svenska läkare bara emot en fjärdedel så många patienter som tyska läkare. För att komma till rätta med detta behövs ett antal nationella beslut. Ersättningssystemen behöver vara likvärdiga, bygga på behovsstyrd vård och styra mot en samordnad personcentrerad vård. En utbyggd primärvård styrs också genom nationella beslut om patientens rätt till en fast, namngiven, läkarkontakt och regionernas rätt att sätta tak för hur många patienter varje läkare kan ha. Då ges såväl distriktsläkare som distriktssköterskor en arbetsmiljö som är mer attraktiv och hållbar än . Vidare bör primärvårdens uppdrag och målsättningar regleras nationellt och resurssättas utifrån det. har föreslagit ett riktvärde för antal patienter per allmänspecialist. Det är en viktig utgångspunkt för det reformarbete som krävs i hela landet. vill avsätta mer resurser för en utbyggnad av antalet tjänster inom primärvården. Det handlar främst om fler specialister i allmänmedicin men också om fler distriktssköterskor, fysioterapeuter, arbetsterapeuter med flera utifrån lokala behov. Århundradets vårdreform – Statligt ansvar för vården Oavsett var i landet du bor ska du ha tillgång till högkvalitativ vård . Tillgängligheten är svensk sjukvårds största problem. På vissa håll i landet har vi långa köer för höftledsoperationer, medan på andra håll i landet har vi korta köer. På vissa håll i landet har vi korta köer för ögonoperationer mot starr, på andra har vi långa köer. För att alla – i hela landet – ska få tillgång till högkvalitativ vård krävs ett ökat statligt ansvarstagande för vårdens organisation. presenterar den största sjukvårdsreformen i . Vi vill skrota regionernas (de tidigare landstingens) ansvar för sjukvården. I stället ska staten ta över både ansvaret för och finansieringen av sjukvården. Det handlar om århundradets sjukvårdsreform – 21 parallella vårdorganisationer ska bli en. sjukvård är i världsklass. Personalen gör ett enormt jobb med att hjälpa patienterna efter bästa förmåga. Men vårt sjukvårdssystem är ålderdomligt och omodernt. Dubbelkommandot mellan stat och regioner har skapat en situation där läkare ägnar halva sin arbetstid åt administration, som köerna har vuxit sig rekordlånga. Sjukvården har blivit ett postkodlotteri, med stora och ibland livsavgörande skillnader mellan olika regioner. Att få ordning på svensk sjukvård är vår främsta prioritet vid ett maktskifte. Vi kommer att bygga ett nytt, modernt och bevisat effektivt sjukvårdssystem som ger vårdpersonalen de förutsättningar de behöver för att hjälpa patienterna. Vårdköer är inte någon naturlag. Andra länder klarar av att ge vård utan långa köer och det kan också göra. Men det kräver att vi tänker nytt och bygger om. Det kräver Århundradets sjukvårdsreform. Arbetet påbörjas med att införa statligt ansvar för sjukvården, statlig finansiering av sjukvården, avskaffandet av direktvalda politiker på regionnivå, sex professionellt ledda sjukvårdsområden. Utredningsdirektiv, tillsättande av nödvändiga utredningar, tid- och genomförandeplan för århundradets vårdreform tas fram. 9 Satsningar på hjärtlandet hjärtland – landsbygden och de mindre städerna – behandlas alltför ofta styvmoderligt i rikspolitiken. Det finns många anledningar till detta, men den sannolikt viktigaste har att göra med befolkningsstrukturen. Andelen invånare som bor i storstadsregionerna ökar. Inte för att människor flyttar från hjärtlandet till städerna, för så är det inte längre. Utan för att städerna både har födelseöverskott och tar emot en stor andel av invandringen. Hjärtlandet är platser där många har valt att bo och som har samma värde och förtjänar samma intresse som stadskärnorna. Dessutom ska vi inte glömma en viktig sak: en stor majoritet av svenska folket bor utanför de stora städerna. har länge arbetat med att försvara hjärtlandets intressen av att kunna leva väl och försörja sig. Men de intressena trycks tillbaka. Hjärtlandet dignar under plågor och pålagor. regering drev igenom den pumplag som orsakade en våg av nedläggningar av landsbygdens små bensinmackar. Regeringen har gång på gång försökt göra livet svårare för jägare och sportskyttar. Och gällande skogsägarnas äganderätt och handlingsutrymme har regeringen presenterat en rad förslag på inskränkningar och försämringar. Så kan vi inte ha det. Landets företagare som brukar jord, skog och mark i de gröna näringarna bidrar konkret till att försörja hela landet med livsviktiga sädesslag, animalieprodukter och skogsråvaror. Men det uppdrag de företar sig är långt större än den mat vi får på bordet. Här finns också mervärden i form av aktivt miljö- och kulturbevarande, med öppna ängar och en livskraftig skog som ger förutsättningar för en levande landsbygd för alla att upptäcka. För att värna livsmedelsproduktionen för framtiden måste det slås fast att brukbar jord är en livsviktig resurs. Ur ett globalt perspektiv, inte minst med tanke på klimatförändringarna, är det också långsiktigt viktigt att i och i stor utsträckning finns tillgänglig att brukas för livsmedelsproduktion. Jordbruk, skogsbruk och fiske är förutsättningar för att hela ska leva, men landsbygdspolitiken är betydligt mer än bara näringspolitik. I politiken för landsbygden behövs en helhetssyn. Hela ska fungera. För det krävs att samhällets basala funktioner finns tillgängliga också i landsbygds- och glesbygdskommuner. Vården och polisen behöver vara tillräckligt nära för att människor ska känna sig trygga där de bor. Sjukvårdens nuvarande styrning behöver därför läggas ned och ett statligt huvudmannaskap införas, så att vården blir mer jämlik i landet. Polisen behöver växa och få den kapacitet som behövs för att upprätthålla trygghet i hela landet. Den offentliga servicen ska finnas där och därför behöver vi underlätta för myndigheter och kommuner att närvara på fler ställen genom fler statliga servicekontor. På landsbygden är bilberoendet stort. Kollektivtrafiken finns inte där på ett sätt som gör livspusslet tillräckligt enkelt, speciellt för barnfamiljer och de med långa avstånd mellan jobb och aktiviteter. Medan takten i omställningen till elbilar och laddinfrastruktur går snabbt i storstäderna är situationen något annat på landsbygden. har politiken bidragit till att svenskarna nu får betala bland de högsta dieselpriserna i världen, och ett rekordhögt bensinpris. I ett vidsträckt och glesbefolkat land, med drivmedelsberoende näringar, har drivmedelspriserna nått en nivå som är långt ifrån hållbara. Barnfamiljer, pensionärer och människor på landsbygden som inte kan välja bort bilen får betala dyrt när priserna höjs snabbt. För företagare, jordbrukare och skogsbrukare innebär de snabbt stigande priserna ett mycket allvarligt problem i ett redan ansträngt läge. De åkerier, bussföretag och lantbrukare som konkurrerar med andra länder drabbas hårt när priserna i är så mycket högre än i konkurrenternas hemländer. Och om svenskt jordbruk med sin goda djurhållning slås ut till förmån för andra länders, ofta sämre, alternativ är inget vunnet. Vi har krävt tillfälligt slopad energiskatt på diesel och bensin och har priset vid pump sänkts med . Men vi vill mer. Dels vill vi driva på i EU för möjligheten att tillfälligt sänka med mer än vad energiskattedirektivet medger, och dels vill vi se sänkt reduktionsplikt; utsläppsreduktion genom inblandning av biobränsle. Det mycket höga priset på biobränsle påverkar svenska konsumenter särskilt mycket eftersom regeringen genomdrivit ett krav på inblandning som går betydligt längre än vad EU har som mål. Tillsammans med höga skatter förklarar det varför har väsentligt högre pumppriser än t.ex. . har också drivit på för – och fått igenom – en skattebefrielse av dieselanvändningen för jordbruket, skogsbruket och fisket som också kommer att gälla retroaktivt . Även de höga elpriserna drabbar landsbygden särskilt. Dels eftersom el är en viktig insatsvara i fler av de gröna näringarna och dels eftersom boende i småhus i allmänhet, och småhus med direktverkande el i synnerhet, är vanligare på landsbygden. Vi har krävt nedsättningar av energiskatten på el för att dämpa den exceptionella elprisuppgång som vi sett, i framför allt södra och . Och det långt innan Putins invasion av . Vi vill införa en stötdämpare för energiskatten på el så att den sänks med per kWh så länge som elpriserna överstiger snittet . När priserna faller tillbaka under denna nivå kan skatten återgå till ordinarie nivå. På detta sätt dämpas effekten av tillfälliga pristoppar, och visar sig prisökningarna vara långvariga får hushållen mer tid att förbereda sig. Hushållen bör också ges möjlighet att påverka sina egna elräkningar. De hushåll som ersätter direktverkande el med en mer energieffektiv värmelösning, såsom fjärrvärme eller värmepump, bör få ta del av den befintliga skattereduktionen för grön teknik. Ska hela landet leva behövs en politik som också gör det möjligt för hela landet att leva. ser behoven och har åtgärderna för bättre villkor för hela . Vägnätet i är i många delar eftersatt, vilket särskilt gäller vägarna i glesbygd och landsbygd. Regeringens egen myndighet har varnat för en stor underhållsskuld som börjar visa sig i allt sämre vägskick. Underhållsskulden riskerar att förvärras snabbt . Transportföretagens vägrapport [6] pekar på att underhållsskulden kommer att mer än fördubblas till från dagens . Detta gäller särskilt mindre vägar i de mindre orterna och landsbygden, eftersom detta vägnät är nedprioriterat på grund av lägre trafikintensitet. Ökningen beror till stor del på att underhållsbudgeten inte räcker för att förbättra tillståndet på prioriterade vägar och underhålla det lågtrafikerade vägnätet. Andelen mycket dåliga vägar riskerar att öka från till . Prognoserna pekar särskilt på att landsbygden kommer att få vänja sig vid alltmer eftersatta vägar. För de boende i dessa orter innebär det sämre framkomlighet, ökad risk för trafikolyckor samt längre restid till jobb och barnens aktiviteter. Bland annat har börjat sänka hastigheterna på vägar över hela landet för att hantera riskerna med de eftersatta vägarna. För att stoppa underhållsskuldens ökning och bibehålla vägnätets nuvarande skick skulle underhållsbudgeten behöva öka med . [7] anser att dessa medel behöver tillföras och vill därför avsätta kommande . Utöver det statliga eller kommunala vägnätet finns enskild väg och skogsbilväg. av lantbrukare använder det enskilda vägnätet i sin dagliga verksamhet. Alla dessa vägar är viktiga för jord- och skogsbruket men också för övrigt näringsliv och privatpersoner på landsbygden. Många som vill ta del av den svenska allemansrätten använder enskilda vägar för att ta sig ut till den egentliga startpunkten för svamp- och bärplockning eller bara en hälsobringande skogspromenad. Likt vägnätet på landsbygden har det enskilda vägnätet stora underhållsbehov, som det är mycket viktigt för ett fungerande jord- och skogsbruk. anser därför att investeringarna till enskild väg ska öka med kommande . Drift av enskild väg och tjälsäkring satsade alliansregeringen 4,5 miljarder på att bygga dubbelspår omkring för att komma åt tågträngseln där. har det gett goda resultat. Men är det väldigt trångt på spåren. Den sträckan ––är längsta flaskhals. Det skapar problem för både gods- och persontrafiken. avser nu att försena dubbelspårsutbyggnaden . Regeringen har inte aviserat en avvikande åsikt och kommer förmodligen att gå på samma linje. Med en begränsad budget trängs detta projekt undan på grund av den nya höghastighetsbanan i som regeringen vill genomdriva. Ett sådant beslut vore mycket dåligt. Det fungerar inte att bygga ut spårkapaciteten runt och i norra om man inte gör motsvarande förbättringar på sträckorna där emellan. Det försvårar kraftigt den gröna omställningen som industrin just nu genomför, det sänker konkurrenskraft och försenar vanligt folks tågresor. Dessutom innebär regeringens ointresse för Nya Ostkustbanan att kommer att behöva betala tillbaka pengar till EU, som lovat vara med och bekosta dubbelspåren. Allt detta för att regeringen hellre vill bygga höghastighetsbanor som kommer att kosta enorma summor och kan ta decennier att bygga klart. anser att detta är fel prioritering, som kommer att förlänga de problem som Ostkustbanan ska lösa. Det måste bli mycket lättare att åka tåg, och att förbättra och bygga ut kapaciteten på de spår som redan finns bör prioriteras före nya dyra spår. Därför har vi sagt nej till höghastighetsbanorna och ja till att göra järnvägen farbar igen. Nya Ostkustbanan behövs. Den behövs för gävleborgare och västernorrlänningar, men även för västerbottningar, norrbottningar och stockholmare. kommer därför att verka för att Ostlänkbanan prioriteras och att de medel som behövs tillskjuts inom infrastrukturramen. (miljoner kr) Förstärkning av polisens verksamhet Utökat bemyndigande för Försvarsmakten till totalt: *Utöver förslag i denna vårmotion är det vår avsikt att, tillsammans med , , lägga fram ett förslag till utskottsinitiativ med denna inriktning i samband med att regeringens vårändringsbudget bereds i finansutskottet. Anslagsökningen syftar till att säkra mer försvarsmateriel som stöd till . efterfrågar fortsatt stöd av försvarsmateriel i form av vapen och övrig personlig utrustning. Antingen kan resurserna nyttjas för att kompensera för om den aktuella försvarsmaterielen kan avvaras från statens verksamhet som stöd till – utan att det riskerar att försämra försvarsförmåga på ett allvarligt sätt – alternativt om det finns förutsättningar att använda medel för att skyndsamt säkra inköp från försvarsindustrin för att ges som stöd till . Om det inte är möjligt att avvara lämplig försvarsmateriel eller för att snabbt köpa in för att skänka till bör avsatta medel kunna överföras till för att stödja deras inköp av materiel och förnödenheter. Förstärkning av polisens verksamhet Anslagsökningen syftar till att finansiera inköp av bättre utrustning och verktyg för polisen under innevarande år såsom vattenkanoner, tårgas och kroppskameror och annan nödvändig utrustning som används i andra europeiska rättsstater för att hantera allvarliga ordningsstörningar och våldsamma upplopp. Därtill ska resurserna även finansiera inköp av nya polisfordon. Vidare ska anslagsökningen skapa ökade förutsättningar för polisen att korta de rådande långa handläggningstiderna inom för att få pass, exempelvis genom att kunna hålla passexpeditioner öppna och . Utökat bemyndigande för Försvarsmakten Beställningsbemyndigandet föreslås öka för tidsperioden –2031 för att möjliggöra en kraftfull upprustning av det svenska militära försvaret. Acko Ankarberg (KD) [1] (2021). State of Health in the EU. – Landsprofil hälsa 2021. [2] Inspektionen för vård och omsorg (2019). Patientsäkerhet för utlokaliserade patienter inom somatisk slutenvård samt för patienter som väntar på vård vid allvarlig sjukdom. [3] , (2021). Hur påverkas patientsäkerheten av överbelastade akutmottagningar och vårdplatsbrist? (analys nr 76). [4] SKR (2021). Hälso- och sjukvårdsrapporten samt SKR (2013). Hälso- och Sjukvård – Jämförelse mellan landsting. [5] Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021). Fast kontakt i primärvården. (PM nr 1). [6] , (2021). Långsiktiga effekter av ett underfinansierat vägunderhåll. [7] Ibid.