mot · H9024727 · 2022-05-04 00:00:00 — Därför vill vi att ges ett bredare uppdrag – alternativt att en ny kommitté tillsätts – för att stärka skyddet för enskildas fri- och rättigheter i regeringsformen samt för att stärka domstolarnas oberoende. Enskildas grundläggande rättigheter behöver stärkas. Vi vill bl.a. se ett utökat rättegångskostnadsansvar för staten i tvister som rör enskildas fri- och rättigheter. Vi vill också att det förstärkta grundlagsskydd som finns för vissa typer av rättigheter ska omfatta fler rättigheter, t.ex. äganderätten och näringsfriheten. Det finns också skäl att införa en skyldighet för staten att skydda enskilda från kränkningar av mänskliga fri- och rättigheter som utförs av andra enskilda. Något överhängande nationellt hot mot svenska domstolars oberoende finns inte . Men det finns skrämmande exempel från andra länder på vad som kan hända när en politisk majoritet inte respekterar rättsstatens principer. Det är därför av vikt även för en demokratisk rättsstat som att ha ett regelverk som gör det så svårt som möjligt för en eventuell auktoritär regim att politiskt styra domstolsväsendet och i synnerhet landets högsta domstolar. Det finns även principiella och praktiska skäl att förstärka domstolarnas integritet ytterligare redan i förhållande till den politiska maktutövningen i vår väl fungerande demokrati. , alternativt en ny kommitté, bör därför få ett utvidgat och konkretiserat uppdrag att stärka domstolarnas oberoende. Det handlar bl.a. om att ett organ motsvarande ett s.k. judicial council bör inrättas och vara frikopplat från regering och riksdag. Ett sådant oberoende organ bör bl.a. få ansvar för beredningen av domarrekryteringar i stället för och för tillsyn samt ansvarsutkrävande av domstolar och domare – sysslor som utförs av myndigheter direkt underställda regeringen. Krafttag mot bidragsfusk och välfärdsbrottslighet I ska man göra rätt för sig. Att utnyttja våra välfärdssystem för fusk och missbruk kan aldrig accepteras, vare sig det gäller att inte betala skatt som man ska eller att ta emot bidrag som man inte har rätt till. De samlade förlusterna till följd av bidragsbrott och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen har uppskattats till , vilket mycket väl kan vara en grov underskattning. Utöver den faktiska kostnad som det medför för staten, bidrar problemen till ökad misstro inför den gemensamma välfärdens robusthet och ger kriminella en grundinkomst som ofta bidrar till att möjliggöra annan grov kriminell verksamhet. En avgörande del i att ta ansvar för ekonomin och pressa tillbaka otryggheten bygger på att bekämpa välfärdsbrottsligheten och skattefusket. Kriminella använder falska adresser för att tillskansa sig bidrag och välfärdsförmåner som de egentligen inte har rätt till. Fusket med folkbokföringsuppgifter är en avgörande faktor i den organiserade brottslighetens verksamhet. Genom att ange falska folkbokföringsuppgifter kan även kriminella enklare dölja sin identitet. För att bekämpa välfärdsbrottsligheten och den organiserade kriminaliteten behöver staten återta kontrollen över folkbokföringen. bör genomföra en nationell folkräkning. En folkräkning ger staten möjlighet att bättre bekämpa brott, verktyg för att hindra framväxten av utanförskap och viktig kunskap i arbetet med att motverka problem som exempelvis trångboddhet. En nationell folkräkning är ett viktigt steg i arbetet med att upprätta ett tryggare . Vidare behöver ett tydligt krav införas för samtliga berörda myndigheter att aktivt vidta åtgärder för att bekämpa brott och motverka missbruk inom respektive myndighets verksamhetsområde. Det bör bli tydligt i myndigheternas uppdrag att respektive myndighet ska arbeta med att förebygga och avslöja brott samt aktivt bistå polisen och andra brottsbekämpande myndigheter i deras brottsutredningar. Framför allt bör samtliga myndigheter som betalar ut olika former av bistånd och ersättningar ges ett tydligt uppdrag att motverka bidragsbrott och annat missbruk. 8 En starkare välfärd En politik som prioriterar välfärden En förutsättning för ett legitimt och fungerande samhällskontrakt är att alla som betalar in skatt också får valuta för sina skattepengar – i form av en fungerande välfärd, som man kan känna sig trygg med. ska ha en välfärd att lita på – oavsett var i livet man befinner sig eller var i landet man bor. Vården, skolan och omsorgen behöver fler medarbetare och tillgången till välfärden i hela landet behöver förstärkas. Kommunernas kostnader ökar . Det är naturliga konsekvenser av en åldrande befolkning men är också kopplat till det stora flyktingmottagandet. Äldreomsorg, skolor och förskolor behöver fler medarbetare. som kommunerna behöver ökade resurser för att klara välfärdsåtagandet behöver de också jobba för att förbättra integrationen och få ned bidragskostnaderna. Den svenska välfärden har stora resursbehov. Fler i arbete och högre tillväxt är avgörande för att ska kunna möta behoven inom välfärdssektorn kommande år. I takt med att de demografiska utmaningarna blir allt större tar staten ett ökande ansvar för välfärdens finansiering. Därmed ökar också behovet av att säkerställa att alla delar av den offentliga sektorn prioriterar sina resurser och vidtar åtgärder för att hålla nere kostnaderna. Den pågående kostnadskrisen skapar vidare risker även inom svensk välfärd som behöver mötas med ansvarsfulla ekonomiska prioriteringar. vill motverka att går mot en utveckling med ständigt ökande kommunalskatter. Att löpande öka skatteuttaget skulle förvärra hushållens redan pressade ekonomiska situation. För att säkerställa att arbetslinjen inte ska undermineras är det uppenbart att staten behöver ta ett större ansvar för den svenska välfärden. Det ställer också krav på att kommuner och regioner ökar ansträngningarna för att välfärd i alla lägen ska gå före bidrag. En tillgänglig hälso- och sjukvård att lita på Alla ska kunna känna sig trygga med att kunna få vård i rätt tid av hög kvalitet när man väl behöver den. Det behövs reformer som på kort sikt kan stärka patientens makt och minska politikers makt. behöver en hälso- och sjukvård som hänger ihop utan onödiga gränser och ”glapp” och där mötet mellan patienten och professionen sätts i centrum. En helt central slutsats är att svensk hälso- och sjukvård behöver utvecklas i riktning mot ökad tillgänglighet i den nära vården och mer förebyggande långsiktiga hälsofrämjande insatser och utvecklas från en splittrad vård och omsorg om de mest sjuka och sköra till en sammanhållen och samordnad vård med kontinuitet i vårdkontakterna. Att korta vårdköerna, satsa mer resurser på en individuell avancerad cancervård och barncancervård samt minska de omfattande regionala skillnaderna gällande väntetider och kvalitet i vården är allra högst prioriterat. vill därför genomföra en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. vill vidareutveckla kömiljarderna och vårdgarantin. Det handlar bl.a. om att rikta reformen mot de områden där köerna är som längst. En stor andel av kömiljarderna ska användas till den somatiska slutenvården och omfatta bl.a. första besök och operationer inom specialistvården. En andra del av kömiljarderna ska riktas direkt till barn- och ungdomspsykiatrin. Den förstärkta vårdgarantin som ger barn och unga med psykisk ohälsa rätt till vård och stöd ska säkerställas. Vi vill också inkludera den första linjens psykiatri för barn och unga så att lättare psykiatriska diagnoser kan hanteras där och frigöra resurser till barn med svår ångest, självmordstankar eller allvarliga ätstörningar. En tredje betydande andel av kömiljarderna ska riktas specifikt till att korta köerna, väntetiderna och ledtiderna inom cancervården. En skola i världsklass Få politiska uppgifter är så grundläggande för framtid som att bygga en väl fungerande skola för våra barn och unga. Här har vårt land mycket kvar att göra. Kunskapsskolan måste återupprättas. Den ”progressiva pedagogiken” hotar både ställning som kunskapsnation och samhällets möjlighet att kompensera för elevers familjebakgrund. Skolan ska möjliggöra en trygg framtid och utjämna livschanser. En bra skola stärker inte bara den enskilda eleven utan är också avgörande för landets förutsättningar för varaktig tillväxt . vill få ordning på svensk skola så att varje elev går ut nian med fullständiga betyg. Elever i svensk skola har betydligt mindre undervisningstid än elever i andra jämförbara länder under grundskoleåren. Snittet i (2021) för den obligatoriska delen av skolan är i undervisningstid, medan svenska elever har undervisningstid. En svensk elev får nästan mindre undervisningstid under grundskoleåren. Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. Skolans fokus på viktiga baskunskaper som att läsa, skriva och räkna måste öka. Undervisningstiden behöver utökas med start i lågstadiet och de nya timmarna ska tillföras matematik- och svenskundervisningen. Lovskolan ska vara obligatorisk för alla elever som riskerar F eller icke godkänt i betyg. Genom extra stödinsatser som läxhjälp från lågstadieålder och utökad lovskola, redan från lågstadiet, kan antalet elever som inte blir behöriga till gymnasiet minskas. Staten ska ta ett tydligare ansvar för att skolorna når målen. De skolor och förskolor som behöver stöd och resurser att genomföra de förändringar som behövs för att vända resultaten bör få det. Skolor som trots insatser inte kan garantera alla elever en god utbildning ska kunna tvångsförvaltas, och ytterst stängas, av Skolinspektionen. För att identifiera de skolor som år underpresterar bör få i uppdrag att ta fram ett robust kvalitetsmått som mäter varje skolas bidrag till elevernas kunskapsutveckling. Detta kvalitetsmått tillsammans med de nationella proven, som får ett nytt syfte att mäta kunskaper med jämförbara resultat, blir viktiga verktyg för Skolinspektionens arbete.