mot · H9024716 · 2022-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:100 ekonomiska vårproposition 1 Trygghet och vård i hela landet - vårmotion 2022 2 Bedömning av det ekonomiska läget 3 Inriktning för den ekonomiska politiken 5 En stabil och fossilfri elförsörjning 6 Återupprätta lag och ordning 7 Fler människor i jobb 8 En hälso- och sjukvård som klarar behoven 9 Satsningar på hjärtlandet godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. 1 Trygghet och vård i hela landet - vårmotion 2022 Knappt från gräns pågår ett fullskaligt krig. soldater strider heroiskt som civila bidrar till motståndet och söker upprätthålla samhällets livsviktiga grundfunktioner också när de tvingas söka skydd från ryska bomber och missilattacker. Föräldrar gömmer sig med sina barn i vad som brukade vara teatrar och stålverk. Många människor flyr. Äldre och sjuka som inte klarar resan blir kvar. Lidandet, förstörelsen och våldets förödande konsekvenser i människors liv går nästan inte att ta in. hänsynslösa invasion av innebär också förvärrat lidande på andra platser i världen. Det leder till kraftigt höjda matpriser i många fattiga länder, och varnar för att 2022 kan bli katastrofhungerns år. Och detta efter att coronapandemin redan förvärrat existerande problem med hunger, fattigdom, bristfällig skolgång, sexuellt våld, människohandel, barnarbete och tvångsäktenskap. För är det centralt att står upp för och försvarar universella värden som mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och rättsstatens principer för att stärka fred, frihet och utveckling, förståelse och försoning. Den solidaritet som är grundläggande i den kristdemokratiska ideologin handlar om att alla människor, var de än bor, har samma värde och att vi alla har ett ansvar för varandra. Den solidariteten stannar inte vid gräns. Därför måste aktivt bidra till att kan försvara sig mot den ryska invasionen. Därför måste vi välkomna de ukrainska flyktingarna med öppna armar. Därför måste vi – till skillnad från regeringens agerande i vårändringsbudgeten där de aviserar att biståndet i praktiken skärs ned med nästan 10 miljarder – värna biståndet i då det behövs mer . För att inte skapa mer hunger, nöd och konflikt på andra platser i världen. som det råder oro i vår omvärld har stora problem. Vi är bland de länder som har högsta arbetslöshet. Vi har lägst antal vårdplatser per invånare i . Och inte i något annat europeiskt land ser vi en så tydlig ökning av det dödliga skjutvapenvåldet – som är det tredje ”polisglesaste” landet i . Kraftiga prisstegringar på el och drivmedel slår mot livsmedelsproduktion och hushåll. Dessa problem har i en del fall förstärkts av krig och pandemi, medan andra stora utmaningar hamnar i skymundan trots stor påverkan på människor och samhälle. Den socialdemokratiska regeringen, som i regeringsställning bär ett stort ansvar för samhällsproblemen, ägnar nu betydande möda åt att försöka fly sitt stora ansvar för dessa och lägga skulden på krig och kris. Regeringen vill kalla de höga elpriserna för Putinpriser – men redan före kriget steg det genomsnittliga spotpriset på el med . Det är resultatet av regeringens politiska beslut att tillåta att baskraft läggs ned och elsystemet ligger för fäfot. Regeringen har varit passiv inför problemen med höga drivmedelspriser och insatsvaror för jordbruket. Detta har gjort det svårare att leva, bo och driva företag i hela . Regeringen vill kalla vårdköerna för coronaköer – men redan före pandemin stod 90 000 personer i kö i orimlig väntan på behandling. Det är resultatet av ett förlegat sjukvårdssystem som inte förmår prestera fler vårdplatser och använda den sjukvårdskapacitet som finns. Regeringen inser senfärdigt att svenskt försvar behöver stärkas och att bör bli medlem i försvarsalliansen , men behovet av detta var tydligt redan före kriget. Regeringen har saknat reformer för att bryta den omfattande långtidsarbetslösheten, och börjar misslyckande att tala om att ”vända på alla stenar”. Regeringen bär också ansvaret för att polisen och rättsväsendet inte getts tillräckliga verktyg och resurser för att möta den brutala brottsligheten: Ökningen i antalet dödsskjutningar som skett snabbare än i alla andra europeiska länder. Lekplatser som förvandlats till brottsplatser. Kravaller och upplopp som polisen inte har tillräckliga verktyg för att stävja. har många och svåra problem. Men att de till stor del är resultatet av Socialdemokraternas dåliga politiska beslut och oförmåga att prioritera visar också att utvecklingen går att vända – genom andra politiska prioriteringar. Det behöver inte vara så här, med ett värderingsdrivet ledarskap och reformagenda går det att ändra. är redo att driva den förändringen. är tid för århundradets vårdreform, för att kapa vårdköer och skapa vårdplatser. För äldre att känna trygghet – både kring ekonomi och omsorg. behövs en ny energipolitik, för att ska bli självförsörjande på ren el till rimliga priser. är det för reformer för fler jobb. behövs satsningar för att det ska gå att leva, bo och driva företag i hela det svenska hjärtlandet. För polisen och rättsväsendet att få de verktyg de behöver för att bryta brottsutvecklingen. är det för ett försvar som kan avskräcka från anfall och försvara vår frihet. I denna vårmotion tillför vi förslag till den breda reformagenda som är nödvändig för , men för att få till förändring på riktigt krävs ett maktskifte. är redo att ge en ny regering, ett nytt ledarskap och en ny inriktning. 2 Bedömning av det ekonomiska läget Ökade risker i ekonomin Riskerna i världsekonomin är omfattande till följd av invasion av , särskilt mot bakgrund av att världsekonomin fortfarande återhämtar sig efter den ekonomiska nedgång som pandemin fört med sig. Omfattande stödpaket under pandemin kombinerat med utbudschocker till följd av problem i leverantörskedjorna har inneburit den högsta inflationen (se figur 1). Alltmer talar för att inflationen inte är ett snabbt övergående problem. Det innebär att centralbanker runt om i världen planerar att höja styrräntorna. En alltför snabb höjning riskerar att få betydande effekter på tillväxten, men en alltför långsam höjning skulle riskera att leda till att den höga inflationen biter sig fast. Tillväxtprognoserna är givet detta mycket osäkra. () bedömer att kriget i dämpar återhämtningen från coronakrisen och driver på inflationen när tillgången på drivmedel, gas och livsmedel försämras. I coronakrisens spår är det också många länder som har begränsade utrymmen att stimulera ekonomin för att möta nedgången, då statsskuldsnivåerna är högre än . Tillväxten i världen bromsar enligt IMF in från 2023 och 2024. är det en nedrevidering på jämfört med prognosen före kriget. Effekten av sanktionerna har varit relativt begränsade. utgör av världens BNP och andelen har minskat i takt med att ekonomi har försvagats. och EU:s ekonomier är tillsammans nästan 25 gånger så stora. Dessutom är framför allt en råvaruekonomi och därför inte lika integrerad i de globala värdekedjor som i allt högre grad utgör världsekonomin. Däremot märks stopp av råvaruexport i världsekonomin, särskilt för de råvaror där utgör en stor del av världsmarknaden. Det handlar om olja och gas, men även om metaller såsom aluminium och , en viktig insatsvara för fordonsindustrin, samt livsmedel och insatsvaror för jordbruket. Av totala export utgör råolja, kol, petroleumprodukter och gas . Stål och metaller utgör , livsmedel och konstgödning . Bristen på råvaror driver på inflationen. IMF prognostiserar en inflation på i avancerade ekonomier och i tillväxtekonomierna, vilket är än prognosen . IMF konstaterar att pressen uppåt på priserna blir allt bredare och därmed inte kan förväntas falla tillbaka utan åtgärder från centralbankerna runt om i världen. Däremot finns det betydande skillnader mellan olika länder, där t.ex. inflationen i redan före kriget var den högsta . Även i ser vi en kombination av lägre tillväxt och högre inflation. senaste prognos anger att BNP-tillväxten tydligt faller tillbaka , vilket till stor del beror på de faktorer som nämns ovan. tror också på en tydlig dämpning av den ekonomiska aktiviteten, inte minst då styrräntorna väntas höjas från till 2024. Det kan få betydande effekter, inte minst på högt belånade hushåll som kan få se sina disponibla inkomster kraftigt dämpade. Stigande boräntor, höga energikostnader och en svag utveckling av den disponibla inkomsten gör att tror att bostadspriserna faller med . Det får i sin tur effekten att bostadsbyggandet väntas minska . Till detta kommer att svensk ekonomi har haft en svag utveckling i ett internationellt perspektiv . hade underliggande ekonomiska problem redan innan coronapandemin bröt ut. hade nästan den lägsta tillväxten per person i hela EU och är det enda land där arbetslösheten, jämfört med , var högre redan innan krisen bröt ut. har haft en arbetslöshet som är en av EU:s högsta. Hög arbetslöshet och bidragsberoende är inte minst ett strukturellt problem bland utsatta grupper på arbetsmarknaden. Att stora grupper inte är självförsörjande innebär stora påfrestningar för den gemensamma välfärden och skatteintäkterna. Den disponibla inkomsten har utvecklats svagt i , och kommer att bli negativ. Den ekonomisk-politiska krishanteringen under pandemin har dock medfört att ekonomiska situation är något bättre än många andra jämförbara länder i EU. fastslår att de ekonomiska krisåtgärderna överlag varit lyckade och i stort gett goda resultat. Det beror framför allt på att partier utanför regeringen har varit pådrivande i just dessa frågor alltsedan krisen startade. Utan arbetet i hade en betydande andel av de viktigaste krisstöden över huvud taget inte kommit på plats, haft sämre villkor eller försenats. Partierna utanför regeringen har sedan pandemins början lagt fram flertalet av de avgörande förslagen i den ekonomiska krispolitiken. Det gäller bl.a. omställningsstöd, hyresstöd, slopade arbetsgivaravgifter, permittering, omsättningsstöd, statliga räntekrediter, sänkt ränta på uppskjutna skatteinbetalningar, undantag av förmånsbeskattning, förstärkningar av äldreomsorgen, evenemangsstöd och stöd till civilsamhället. Regeringen menar nu att ekonomiska problem enbart är en effekt av coronapandemin – och invasion av . Det stämmer dock inte. Den svenska arbetsmarknaden har underpresterat , även om den har satts i blixtbelysning under coronakrisen. Den höga arbetslösheten – i synnerhet långtidsarbetslösheten – är fortsatt ett av största problem, och regeringens förda politik och passivitet är en stark bidragande orsak till problemets omfattning. Även för de som har ett jobb har utvecklingen varit svag . Reallöneutvecklingen, löneökningar utöver inflationen, har tidigare legat på , men har reallönerna vuxit totalt. Prognoserna för åren framöver pekar på en liknande utveckling. Det är resultatet av en politik där arbetslinjen har försvagats, företagsklimatet har försämrats och konkurrenskraften urholkats. När detta nu läggs till högre inflation och stigande räntor riskerar utvecklingen att försämras ytterligare. gick in i coronakrisen med relativt starka offentliga finanser, framför allt i form av en låg statsskuld. Finans- och penningpolitiken har stimulerat ekonomin mer eller mindre oavbrutet i ett drygt årtionde. Konsekvensen är att stora skulder bland hushåll och företag, och andra ekonomiska obalanser, har byggts upp i ekonomin. Stora skulder och obalanser riskerar att dämpa ekonomins tillväxtförmåga. Med säkerhet spär detta på risken för nya kriser. har fortfarande utrymme att använda finanspolitiken för att dämpa effekterna av höjd inflation. bör finanspolitiken i normalfallet inte vara expansiv i ett läge med hög inflation och ett positivt BNP-gap. Den finanspolitiska inriktningen framöver kommer att kräva en avvägning i detta hänseende. Det s.k. massflyktsdirektivet har aktiverats av EU med anledning av invasion av , vilket innebär att flyktingar från får ett tidsbegränsat arbets- och uppehållstillstånd i EU:s samtliga medlemsländer. Reglerna gäller inledningsvis , men kan förlängas som mest. Direktivets aktivering påverkar de offentliga finanserna i flera avseenden. Först och främst ger direktivet rätt till boende, vård som inte kan anstå, men även skolgång och vård till barn. Flyktingar från har utöver detta även rätt till dagersättning när de befinner sig i . Direktivets aktivering påverkar därmed den offentliga konsumtionen på såväl statlig som regional och nivå. I detta läge är det centralt att staten tar stort ansvar för de ökande kostnaderna som det tillfälligt höga mottagandet medför för landets kommuner. 3 Inriktning för den ekonomiska politiken Budgetpolitiken och det finanspolitiska ramverket Det finanspolitiska ramverkets syfte är att skapa stabila förutsättningar för att kunna bedriva en långsiktigt hållbar finanspolitik. innehåller bl.a. de budgetpolitiska målen som består av ett överskottsmål, ett skuldankare för den offentliga sektorn, ett utgiftstak för statens utgifter samt det kommunala balanskravet. Överskottsmålet har tjänat väl som en hörnsten i det finanspolitiska ramverket. Det ger finanspolitiken förutsättningar att dämpa effekten av kriser på tillväxt och sysselsättning. Överskottsmålet bidrar också till den trovärdighet som behövs för att finans- och penningpolitiken ska kunna verka tillsammans, liksom för stabilitet och motståndskraft i svensk ekonomi. har visat att det finanspolitiska ramverket är förenligt med en mycket aktiv finanspolitik i en lågkonjunktur. Det är genom att vara återhållsam i goda tider som det skapas utrymme att agera i dåliga. En annan del av det finanspolitiska ramverket är utgiftstaket, som utgör en övre gräns för statsbudgetens utgiftsnivå. Genom utgiftstaket ges riksdag och regering goda möjligheter till kontroll och styrning av utgifterna. Enligt de riktlinjer som finns bör en buffert för oförutsedda händelser lämnas obudgeterad under utgiftstaket för nästkommande budgetår. Hur stort budgetutrymmet för reformer på utgiftssidan till slut blir beror bl.a. på hur stor del av budgeteringsmarginalen som tas i anspråk av oförutsedda utgiftsökningar, t.ex. till följd av volymökningar i transfereringssystemen eller den makroekonomiska utvecklingen. Skuldankaret är ett riktmärke för den offentliga sektorns bruttoskuld som ska uppgå till . Det är avgörande att värna skuldankaret för att kunna eftersträva hållbara offentliga finanser. Annars riskerar statsskulden att försvaga de offentliga finanserna genom ökade räntekostnader. är det en central uppgift att återföra de offentliga finanserna till balans och stärka skyddsvallarna i ekonomin så att ska kunna möta nästa kris med utrymme att agera. är i behov av att hitta tillbaka till en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp en motståndskraft mot kriser samt reformer som leder till att fler kommer i arbete. Med fler sysselsatta ökar välståndet i samhället. Dessutom ökar skatteintäkterna som finansierar rättsväsendet och välfärden. När fler kommer i arbete ökar resurserna så att vi kan säkerställa kortare köer i vården, mer kunskap i skolan, fler poliser i hela landet och ett som håller ihop. En av finanspolitikens huvuduppgifter kommer sannolikt att behöva vara att stötta de svenska hushållen för att mildra effekterna av kostnadsökningar till följd av både politiska beslut i och händelser i vår omvärld. För att inflationen ska kunna hållas i schack är det avgörande att penningpolitiken kan verka fullt ut. Det kommer ställa stora krav på finanspolitiken att inte lägga nya bördor på hushållen och fördela bördor som uppstår på ett rimligt sätt. I stället bör finanspolitiken rikta in sig på att bryta den politik som lagt stora nya ekonomiska bördor på hushållen. Bland annat har höga bränslepriser och nedläggningen av ett flertal kärnkraftsreaktorer lett till att kostnaderna för hushållen har pressats upp påtagligt. Givet läget bör det vara uteslutet att det samlade skattetrycket för de svenska hushållen nu tillåts öka. Under nästa mandatperiod kommer trygghet och säkerhet behöva ha en central ställning i budgetpolitiken. Behoven i rättsväsendet och försvaret, samt finansiering av politiska reformer för att slå tillbaka hoten mot det svenska samhället, behöver tillgodoses i större utsträckning än . kommer finanspolitiken att behöva inriktas mot att på ett betydande sätt stärka vården och skolan och andra delar av välfärden i . För att möjliggöra andra påkallade reformer kommer det därutöver att vara nödvändigt att vidta åtgärder för att stärka tillväxten i samhället, öka effektiviteten och minska slöseriet med offentliga medel. Här och behöver den ekonomiska politiken stå redo att hantera eventuella effekter av den stegrande kostnadskris som förstärks av invasion av , och skapa förutsättningar för att öka hushållens och företagens motståndskraft. Skattelättnader – såväl tillfälliga som permanenta – och ekonomiska stödåtgärder kan fortsatt behöva säkras för att hantera hushållens och företagens situation och för att kunna trygga jobben. behöver en ny kurs i den ekonomiska politiken som baseras på reformer och prioriteringar som kan lösa allvarligaste problem. Prioriteringar som stärker hushållens ekonomi. Prioriteringar som ser till att alla i som vill och kan arbeta också ska ha ett arbete att gå till. Prioriteringar som rustar motståndskraft – såväl ekonomiskt som militärt. Prioriteringar för brottsbekämpning och ett starkare rättsväsen. För ökad företagsamhet, fler investeringar, mer forskning och en högre tillväxttakt. behöver en politik som fokuserar på att öka arbetsutbudet och säkra en effektiv användning av gemensamma skattemedel. Nivån på skatterna påverkar drivkrafterna till arbete. Fler behöver komma i arbete och uppleva att de får valuta för den skatt de betalar. Svenska hushåll behöver få större ekonomiska marginaler. För att råda bot på de försämrade villkoren att investera i behöver de politiska prioriteringarna kommande år tydligt riktas mot att förbättra villkoren för företagande och skapa förutsättningar för ökad tillväxt. Regelbördan på företagande behöver minska och investeringarna i infrastruktur, utbildning och forskning behöver öka. Politiken behöver säkra bättre villkor för industrin genom att upprusta elnätet och ge förutsättningar för investeringar i ny kärnkraft. Bostadsmarknadens funktionssätt behöver förbättras så att det blir enklare att flytta till jobb och rekrytera personal. För att stärka säkerhet behöver mer resurser tillföras för att öka motståndskraft och stärka vår försvarsförmåga. För att kunna hantera en alltmer osäker och instabil omvärld, behöver vi betala för det försvar som detta kräver. Försvarsmyndigheterna behöver långsiktiga besked för kunna planera tillväxt av personal, materiel och övning för att bygga försvarsförmåga. Målsättningen är att försvarsanslagen bör uppgå till av BNP . Anslagsökningen är avgörande främst för att kunna möta det försämrade säkerhetsläget, möjliggöra en stärkt förmåga samt även för att kunna uppfylla kraven för ett möjligt medlemskap i . Försvarsmakten behöver ökade resurser för mer personal, modernare utrustning och förutsättningar för en ökad övningsverksamhet. Därtill är det även angeläget att öka Försvarsmaktens tekniska förmåga som kommer att ha stor betydelse på det framtida slagfältet. För att öka tryggheten och pressa tillbaka våld och kriminalitet är det av stor vikt att stärka rättsväsendet. Betydande skärpningar av strafflagstiftningen är helt nödvändiga för att hålla gängkriminella borta från gator och torg. Med ambitionen att betydligt fler brottslingar ska vistas i fängelse krävs också att hela rättskedjan prioriteras – för att kunna rusta , , domstolarna och Kriminalvården. Särskilt viktigt är fortsatta satsningar som ger oss en realistisk möjlighet att öka antalet poliser betydligt. Stärkt ekonomi för hushåll Till följd av ett högre inflationstryck och invasion av finns en stor risk för att prisuppgångarna minskar hushållens köpkraft i . företrädare har meddelat att räntehöjningar kommer att infalla tidigare än förväntat för att hantera inflationstrycket. Bankerna har redan börjat höja sina listräntor för bolån i och med de högre marknadsräntorna. Svenska hushåll har pressats av historiskt höga elpriser. Omfattande problem i energiförsörjningen, som bl.a. är en följd av regeringens kärnkraftsavveckling, har medfört stigande elpriser som slår hårt mot tillväxten och hushållens ekonomi. Före kärnkraftsnedläggningen var det små skillnader i elpriserna mellan norra och . Efter nedläggningen av är priserna i ofta högre än i norra . har ett antal olika skatter höjts som medfört minskade ekonomiska marginaler för svenska hushåll. Även om vissa skattelättnader har genomförts har olika skatter på jobb och företag höjts , liksom på sparande, el, bilar och drivmedel. Till detta har en mängd nya skatter införts som flygskatten, elektronikskatten och plastpåseskatten – alla skatter som läggs på hushållen. Drivmedelspriserna har nått nivåer som medför att vissa tvingas säga upp sig från jobbet när pendlingen blir för dyr, och medför konkurser och uppsägningar inom exempelvis jordbruket och åkerinäringen där drivmedel är en särskilt stor kostnad. Det här bidrar till att driva upp inflationen som gör att den ekonomiska situationen för hushållen blir alltmer pressad, och medför negativ reallöneutveckling för hushållen . Till detta kan eventuellt stigande räntekostnader medföra minskad konsumtion, vilket riskerar att leda till ökad arbetslöshet och svårigheter för många hushåll att klara sina krediter. En betydande minskning eller avveckling av produktion i svenskt jordbruk skulle slå hårt mot hushållens ekonomi och äventyra vår inhemska livsmedelsproduktion på både kort och lång sikt. Livsmedelsförsörjningen i är inte hotad , men om säkerhetskrisen i vårt närområde förvärras är det viktigt att vi är förberedda. Mot bakgrund av den rådande situationen krävs mer kraftfulla åtgärder för att säkra svensk livsmedelsförsörjning, dämpa kostnadskrisen och mildra effekterna av prishöjningar för svenska hushåll. Regeringens ekonomisk-politiska ambitioner bygger trots kostnadskrisen på ökade skattebördor på svenska hushåll. Socialdemokraterna med samarbetspartier hotar dessutom med ytterligare pålagor på hushållen i olika former – bl.a. genom fastighetsskatt, högre skatt på sparande, högre bilskatter och minskat rutavdrag. Det är en väg som vore mycket riskfylld för , med sammanlagda ekonomiska konsekvenser som är svåra att överblicka. Sammantaget är det uppenbart att den växande ekonomiska bördan på svenska hushåll till stor del är en konsekvens av en undermålig, men högst medveten, politik. Det här fordrar att politiken kommande år behöver riktas mot att avveckla den politik som har skapat en alltmer trängd ekonomisk situation för hushållen, och i takt med att ekonomin tillåter i stället eftersträva att stärka människors privatekonomi. En starkare ekonomi och fler i arbete skapar förutsättningar för högre pensioner. Inget är viktigare för en högre pension än att sysselsättningen, tillväxten och reallönerna ökar. Pensionerna ska stärkas. Det finns ett stort värde i att ge landets pensionärer större ekonomiska marginaler. kan många pensionärer inte få ekonomin att gå ihop och därför behöver mer göras för att förbättra pensionärernas ekonomi. Det är avgörande att inom pensionssystemet upprätthålla ett respektavstånd mellan de som har arbetat ett helt yrkesliv och de som inte har gjort det. Det ska löna sig att ha arbetat. Under nästa mandatperiod behöver reformer av pensionssystemet göras, och skatten för pensionärer sänkas ytterligare. Den som under ett helt arbetsliv varit med och byggt måste känna att det premieras – att pensionen räcker till. Det är både rätt och rättvist att pensionärer får mer pengar kvar i plånboken. Svenska bensin- och dieselpriser är på historiskt mycket höga nivåer, vilket ökar pressen på hushållens ekonomi – liksom för de branscher där drivmedel är en stor kostnad.