mot · H9024679 · 2022-04-22 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:90 Nordiskt samarbete 2021 ställer sig bakom det som anförs i motionen om koordinerad lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nordiskt inresebevis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nordiskt genomförande av Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om profilering av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den strategiska metoden att avverka alla gränshinder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etablera ett nordiskt lagråd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en gemensam nordisk bolagsrätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ökad grad av harmonisering i den nordiska mervärdesbeskattningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om studiebesök av och nordiska skolor i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kunskap i nordiska språk, nordisk kultur och historia i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationellt konkurrenskraftig elitforskning i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nordiska språk på de humanistiska fakulteterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka språkkunskaperna i skandinaviska, isländska och finska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkt nordisk kultursatsning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nordisk kulturkanon och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om näringspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om integrerad regionalpolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om självförsörjande nordisk energipolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nordiskt startup-nätverk och nordiska innovationshus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att attrahera turism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ambitionen att bli världens mest hållbara och integrerade region och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om helhetssyn och Svanenmärkning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om helhetssyn i avfallshanteringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektivisera klimatpolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hållbara havsnäringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krafttag för minskad övergödning av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nordiskt djurskydd i världsklass och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om livsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nordisk samordning av sjukvårdsresurser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nordisk marknad för hälsovård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rapportera missförhållanden på den nordiska arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om integration och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jämställdhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om synkroniserad digitalisering i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om penningtvätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nordisk krisfond och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om koordinering av EU-direktiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om transport och infrastruktur i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nordiskt försvars- och säkerhetssamarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samverkan och granskning av islamismen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nordisk krisberedskapskommitté och statsministrarnas samråd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bilaterala samarbeten med med prioritet på energi, näringsliv och arbetsmarknad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bilateralt samarbete med fokus på rättspolitik och migration och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bilateralt samarbete med med fokus på fiskerinäring och miljö och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Nordenområdessamarbetet avseende i fråga om miljö, kultur och säkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Nordenområdessamarbetet för de anglosaxiska öarna i fråga om tullar och handel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Nordenområdessamarbetet avseende i fråga om investeringar och handel och tillkännager detta för regeringen. De nordiska statsministrarna tillkännagav 2019 att ska vara världens mest hållbara och integrerade region. Coronapandemin har dessvärre inneburit ett kraftigt bakslag för det nordiska samarbetet, såväl psykologiskt som i den konkreta vardagen. Nya barriärer har uppstått och friktion har skapats mellan länderna och deras befolkningar till följd av att vi på regeringsnivå inte koordinerade våra strategier mot pandemin från dag ett utan valde olika sätt att hantera situationen och mobiliteten vid gränserna. Många av de besvärligheter som existerat och fortfarande existerar mellan länderna är inte resultat av överlagda politiska beslut utan snarare just av det faktum att länderna inte samordnat sig innan nya nationella lagar stiftats eller restriktioner införts. Därtill är i princip hela bundet av direktiv som antagits av EU, men det saknas i mångt och mycket en nordisk koordinering när dessa ska införas i nationell rätt. För att kriser bättre ska kunna hanteras behöver inrätta en koordinerad lagstiftning mellan länderna på alla berörda områden. Av pandemin har vi lärt oss att det behöver finnas förberedda regelverk som möter samhällskriser. Därför föreslår vi att det inrättas en gemensam nordisk krismekanism som ska vara förberedd att omgående träda i kraft vid pandemier. Den ska bl.a. innefatta ett särskilt nordiskt inresebevis som möjliggör gränspendlares frihet att driva sitt företag eller anställda att komma till sin arbetsplats trots pandemi och allmänna restriktioner. Nordiskt genomförande av Agenda 2030 De nordiska länderna verkar för att implementera den internationella planen om Agenda 2030 och är sannolikt bland de bästa länderna i klassen att lyckas. Det finns dock två problem med detta. Det ena handlar om att vi lägger ned koldioxidneutral energiproduktion som ersätts med oljebaserad energi som ökar de negativa klimateffekterna. Dessutom kan klimatmålen aldrig uppnås om inte också de stora utsläppsländerna går före – , , , , m.fl. har bara en ytterst liten andel av utsläppen i ett globalt perspektiv. Det spelar mindre roll hur lite eller mycket vi lyckas minska våra utsläpp när länder som och inte är med och bidrar i minskade koldioxidutsläpp. Därför behöver den mest prioriterade uppgiften för regeringen inom ramen för det nordiska samarbetet och Agenda 2030 vara att öka den koldioxidneutrala energiproduktionen i och arbeta för att dessa högutsläppsländer ska bli delaktiga. Internationellt samarbete och profilering av Regeringens profilering genom podcasten Nordic Tasks är endast ett digitalt och medialt verktyg som för övrigt bedöms vara relativt okänt för de flesta medborgare i . De nordiska länderna är redan kända för de värderingar som gäller här om jämlikhet och miljö främst och andra kvalitativa mjuka värden. För att lyckas bättre med en framgångsrik profilering behöver också visa omvärlden vad vi åstadkommer i form av för kvantitativa resultat, t.ex. i fråga om återvinning, välfärd, säkerhet och framför allt våra exporterade produkter, i vår handel. Vi behöver profilera oss på ett sådant sätt att det bidrar till en förstärkt ekonomisk ställning att finansiera vår trygghet och välfärd och en förmåga att synliggöra nordiska värden i form av inte minst platsbunden kultur och natur, vilket också kan stimulera besöksnäringen. är – och utvecklas alltmer mot – en gemensam marknad för varor, tjänster och kapital, men regelverken är i mångt och mycket fortfarande utformade utifrån att medborgare och företag rör sig inom ett och samma nordiska land. Arbetet med att avlägsna onödiga gränshinder är dock ett högt prioriterat mål i det nordiska samarbetet, med undantag för rådande tider under pandemin, och avskrivs ett antal omotiverade gränshinder mellan länderna. ser med intresse på hur kommer att lyckas under nuvarande mandat. ser vi en generell problematik i att man i arbetet med att undanröja hinder alltför ofta ligger steget efter och tvingas lösa gränshinder retroaktivt. Att arbeta för att undanröja hinder som hämmar gränsöverskridande sysselsättning, tillväxt, utbildning och besöksnäring är helt centralt. är det utifrån vår utgångspunkt fundamentalt att balansera det mot den nationella kontrollen, det nationella självbestämmandet och subsidiaritetsprincipen. Därutöver är det, för att avlägsnandet av gränshinder ska fungera, nödvändigt att de nordiska länderna känner tillit till varandra och att de yttre gränskontrollerna gentemot och världen fungerar tillfredsställande. I det avseendet har brustit genom en oansvarig migrationspolitik och, nu , en avvikande strategi i bekämpningen av pandemin, i förhållande till våra grannländer, vilket har påverkat tillit och tålamod. Regeringen ger i skrivelsen konkreta angivelser på ett antal gränshinder den avser att lösa. Det är generellt sett bra med kvantifierbara målsättningar, men för att nå den övergripande visionen om världens mest integrerade region bör de nordiska samarbetsministrarna tillämpa en annan metod – de bör mötas för att samla den fullständiga listan av gränshinder och föreslå konkreta lösningar på varje hinder med målsättningen att dessa ska vara lösta när året är slut. Denna procedur bör upprättas för att snabbt mota undan hindren och ständigt få en översiktsbild över vilka nya hinder som har uppstått. Därvid kan man säkerställa att gränshinder inte växer fram och blir liggande i långbänk utan att de snabbt och effektivt motverkas och löses ut. Etablera ett nordiskt lagråd vill etablera ett nordiskt lagråd som proaktivt på förhand kan skanna kommande lagstiftning i våra respektive länder för att i ett tidigt skede upptäcka och undanröja nya gränshinder och utreda formerna för detta. Ett nordiskt lagråd ökar möjligheterna att i ett tidigt stadium motverka gränshinder innan de har hunnit skapas och etableras. Det nordiska lagrådet ska parallellt med arbetet för att motverka nya gränshinder också verka för att stödja Lagrådet i dess arbete med att upplösa existerande gränshinder. Goda exempel på när man har lyckats lösa regionala gränshinder med samverkan över nationsgränserna bör lyftas fram och uppmuntras i gränsområden där det sker stor rörlighet mellan våra länder. Handel och investeringar sker mellan de nordiska länderna, men för att öka integrationen inom näringslivet bör samarbetsministrarna ta initiativ till att utreda en reform av de nordiska ländernas aktiebolagslagstiftning så att den harmoniseras. Inspiration kan t.ex. hämtas hos den danska lagstiftningen gällande både kravet på en lägre nivå för uppstartskapital och det senare kravet på buffert för att undvika likvidation. En utredning bör tillsättas om en ny gemensam nordisk bolagsrätt. I de nordiska länderna gäller följande momssatser i procent. De nordiska länderna, så även , har i praktiken en anpassning till EU:s mervärdesskattedirektiv, men vi har valt olika skattesatser och olika antal reduktioner. Det har förstås statsfiskala motiveringar i de olika länderna, men med tanke på att våra länder handlar mycket med varandra bör en utredning tillsättas med förslag om ökad grad av harmonisering mellan de nordiska ländernas momssatser för att skapa en mer harmoniserad nordisk marknad – en utredning som syftar till att långsiktigt försäkra vår handel och stärka arbetsmarknaden och öka den nordiska integrationen. 3 Utbildning och forskning Coronapandemin och de senaste årens bakslag i den nordiska integrationen drabbade kultur- och utbildningssektorn mycket hårt. är en oerhört viktig kärna i den nordiska gemenskapen, sammanhållningen och identiteten just det nära kultur- och utbildningsutbytet och släktskapet här. Språkförståelsen och möjligheten att kommunicera på de nordiska språken med varandra är några av våra viktigaste kulturella kommunicerande kärl och en nyckelfaktor i den nordiska gemenskapen och det nordiska samarbetet. En stark språkförståelse fungerar som smörjmedel för vår gemensamma kommunikation och minskar transaktionskostnader inom såväl handel som arbetsmarknadernas integration. Flera av de nordiska språken är nära besläktade och förstås relativt lätt av invånare i andra nordiska länder. Att också uppmanar och uppmuntrar till kommunikation på de nordiska språken under gemensamma sessioner och sammanträden är mycket positivt och bidrar till att stärka språkförståelsen mellan parlamentarikerna. ser vi en långsiktigt negativ trend av minskad nordisk och/eller skandinavisk språkförståelse i de uppväxande generationerna. Parallellt med trenden finns en vilja och ett engagemang hos många att bättre förstå och lära sig grannspråken i , och här kan den politiska viljan göra skillnad genom rätt verktyg och vägar. Studiebesök av och nordiska skolor i ska inte vara något främmande inom det svenska skolväsendet, eller för den delen i andra nordiska länders skolväsen, utan något återkommande som man naturligt kan känna en stark samhörighet med. Inom ramen för utbildningsutbytet bör man därför öka omfattningen av studiebesök hos de nordiska myndigheterna och till andra nordiska skolor. Det officiella nordiska samarbetet och däribland och ministerrådet bör vara lika självklart och känt som och . Vi sverigedemokrater har inom ramen för vår partigrupp Nordisk frihet framställt ett förslag om nordiska vänskapsskolor, vilket vid tiden för denna motions framställande bereds i utskottet för kunskap och kultur inom . Detta är ett av flera förslag med verktyg och vägar som skulle leda till mer kontakt med de nordiska språken för skolelever i hela och därigenom vara en av flera byggstenar för att vända trenden av nedåtgående språkförståelse. Kunskap i språk, kultur och historia i kan vi konstatera att den nordiska språkförståelsen befinner sig i ett skört läge, då den avtar bland yngre generationer och särskilt svenskans ställning i går tillbaka. Vi ser det som principiellt viktigt att understryka alla de nordiska språkens unicitet och okränkbara värde men vill verka för ökade insatser för att förstärka och förbättra den nordiska språkförståelsen, detta redan från den tidiga skolåldern. Den nordiska språkförståelsen behöver stärkas i flera delar av samhället. I skolan ska vi verka för att bredda utbudet av nordiska studier. Den nordiska gemenskapen bör i skolan stärkas på handfasta vis genom undervisning i nordisk kultur, historia och språk. Att ha som långsiktigt mål att bredda möjligheten till elevutbyten mellan skolor och lärosäten inom för att stärka språkförståelsen, men också öka kunskapen om kultur och samhälle, bör vara prioriterat. ser mycket positivt på att främja och stödja forskning inom och inte minst forskningen vid de nordiska forskningsinstitutionerna och betydelsen av det arbete som t.ex. Nordforsk bedriver och har bedrivit . Vi ser också behovet av att bibehålla och stärka forskningsinstitut som detta. Nordforsk bör ges förutsättningar att fortsätta verka som en samlad kraft som för forskare från de nordiska länderna samman för högkvalitativa studier vilka för både och framåt i utvecklingen. Samtliga nordiska länder har framstående forskare inom flertalet olika områden, med Nobelpristagare sprungna ur flera av våra länder. Det finns således betydelsefull forskningstradition av både grund- och spetskaraktär, en mycket stabil grund att bygga vidare det nordiska forskningssamarbetet på. En modell som med fördel kunde utredas är hur forskningsorganet Nordforsk m.fl. paraplyorgan kan vässas och förstärkas i sina roller som nordiska forskningsnav. Ökad ekonomisk tilldelning, vilket kan utgöra incitament för de främsta forskarna i och internationellt att söka sig till och verka vid instituten och därigenom bidra till att upprätthålla nordisk forskningssamverkan på hög nivå är en metod. Vidare kunde etablering på fler universitetsorter i med fördel ses över för ökad nordisk nytta i den bredare akademiska miljön och därigenom anlägga fler vägar till det nordiska forskningssamarbetet. Det bör också vara en prioritet att verka för ökad samverkan mellan lärosäten i , för att stärka såväl språk- som utbildningsutbyte. Utan ett integrerat språk-, utbildnings- och praktikutbyte tunnas såväl synergieffekter som den naturliga folkliga förankringen av det nära nordiska utbytet ut. Språkförståelse byggs på grundskolenivå och utvecklas på universitets- och högskolenivå. Nordiska språk på de humanistiska fakulteterna Det är vanligt att de humanistiska fakulteterna på universitetsnivå erbjuder studier i andra språk än de nordiska språken. Det förekommer att det erbjuds kontinentala språk såsom franska och spanska men även språk i fjärran kulturer såsom kinesiska eller arabiska. Det är inte negativt i sig att dessa språk erbjuds, men sanningen är att det inte är de språk där vi har vår största handel. Faktum är att vår handel i i första hand sker med länder inom , , och även om andra länder också finns representerade till en mindre andel. Därför vill vi säkerställa att samtliga av de humanistiska fakulteterna på alla de nordiska högskolorna och universiteten erbjuder minst ett men helst samtliga nordiska språk. Skandinaviska, isländska och finska Det språkliga utbytet mellan svenskar, norrmän och danskar är självklart relativt naturligt på grund av att de tre språken är mycket besläktade och ingår i en gemensam språkfamilj. Däremot är skandinaviskan för de flesta i ett relativt okänt språk. Än mindre kunskaper finns bland nordbor i det finska och det isländska språket. Särskilda insatser i skolan för ökad förståelse för dessa språk är någonting som bör finnas tillgängligt i både och gymnasiet och på högskolor och universitet. betraktar som, i fallande ordning, en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med detta vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten samt bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. gemensamma historia går långt tillbaka och – ska erkännas – kantas av ömsom fred, ömsom krig, men från varje epok har det dragits lärdomar och årsring lagts till årsring, som djupa likheter vuxit fram mellan de nordiska nationerna. Det nordiska samarbetet bygger – pandemin till trots – således på stabila fundament, och ett av de fundamenten är de kulturella likheterna. Den djupaste roten till den svenska kulturens särart ligger i vår historia och i den natur och det klimat där den har vuxit fram. Mot denna bakgrund är det naturligt att vår kultur uppvisar stora likheter med våra nordiska grannländers. Genom likheterna i levnadsbetingelser och årtusenden av nära och naturliga relationer mellan befolkningarna har en skandinavisk och nordisk kulturkrets vuxit fram. Det nordiska kultursamarbetet utgör hörnstenen i den gemenskap som binder samman de nordiska länderna. Kultursamarbetet återspeglar den grund av gemensamma värderingar som våra nordiska länder står på. Den neddragning i kulturbudgeten som gjorts av till följd av att miljö- och klimatbudgeten expanderat kraftigt är en neddragning vi menar är djupt olycklig och skadar det nordiska samarbetet . Om vi ska kunna fortsätta att utveckla vårt gränsöverskridande samarbete på kultur- och utbildningsområdet måste även de ekonomiska förutsättningarna för det finnas på plats. har man i stället slagit in på ett sluttande plan. Den budgetneddragning som är verklighet försvårar samverkan och utveckling på de arenor som är grunden för det nordiska samarbetet och dess legitimitet och återväxt i de yngre generationerna. förespråkar i motsats till detta ett förstärkt samarbete inom kultur- och utbildningsområdet, vilket bl.a. innefattar den nordiska språkförståelsen, en nordisk kulturkanon som en naturlig utveckling av den litteraturkanon som redan existerar och ett tätare samarbete kring friluftslivet och marknadsföring av som besöksmål. För över sedan beslutade den borgerliga danska regeringen med stöd av att låta sju kommittéer påbörja arbetet med att ta fram förslag på verk som kunde anses som en särskilt värdefull del av det danska kulturarvet och tillsammans utgöra en dansk kulturkanon. När arbetet presenterades hade antalet områden ökat till nio, och varje område innehöll en lista på tolv verk. De områden som berördes var arkitektur, bildkonst, design och konsthantverk, film, litteratur, konstmusik, populärmusik, scenkonst och barnkultur. Det primära syftet med kulturkanonen var att den skulle fungera som en introduktion till det danska kulturarvet och stimulera till tankar och debatt kring konst- och kulturfrågor. Projektet bidrog starkt till att blåsa liv i den danska kulturdebatten och lyfte kulturpolitiken till en position på den politiska och mediala dagordningen som den hade varit i närheten av. Trots de starka känslor som initialt omgav projektet har den färdiga kulturkanonen blivit väl mottagen i stora delar av det danska samhället. De danska kulturinstitutionerna har tagit kulturkanonen till sig och har med avstamp i denna skapat flera nya uppsättningar och verk. Även de danska skolorna som fått kulturkanonen tilldelad sig i bokform har dragit nytta av projektet, och många skolor använder den som en utgångspunkt i sin undervisning. har också en Danmarkskanon som samlar och förmedlar värden i dansk identitet tagits fram. I samband med beslutet om den danska kulturkanonen föreslog också den dåvarande danska undervisningsministern att en gemensam nordisk litteraturkanon skulle tas fram. Haarder kommenterade bakgrunden till förslaget på bl.a. följande sätt: Den nordiska litteraturantologin är ett viktigt initiativ som ska medverka till att öka språkförståelsen mellan länderna och värna det gemensamma kulturarvet. Kanske det nordiska håller på att drunkna i sin egen framgång: Det har blivit så självklart att det för somliga kan förefalla osynligt. Jag hoppas därför att den nordiska litteraturkanonen väcker både inspiration och debatt i när den nordiska kulturgemenskapen behöver synliggöras och förstärkas. Alla fem nordiska regeringar ställde sig bakom satsningen, och finansieringen skedde via .