ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9024625 · 2022-04-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:165 Ändrade transparensregler inom energibeskattningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fastställa gränsbeloppet till och tillkännager detta för regeringen. Det svenska näringslivet inom det yrkesmässiga jordbruks- och skogsbruket är hårt pressat på grund av pandemin, höga drivmedelspriser och invasionen i med den stigande inflationen som en följd. Både på svensk och på europeisk nivå är det viktigt att man stöder denna bransch i dessa tider. Det har länge efterfrågats mindre regelkrångel inom näringslivet, och mer fokus bör ligga på att låta företagare bedriva sin näringsverksamhet snarare än belasta dem med ytterligare regelkrångel. För är det viktigt att ge näringslivet de bästa förutsättningar att kunna bedriva sina verksamheter och man ska varsamt väga regelkrångel mot den nytta det faktiskt medför. Det är angeläget att företag får verka på en marknad fri från onödiga detaljregleringar. Vissa fall av skattenedsättningar inom energibeskattningen utgör statligt stöd enligt . En förutsättning för att stöd av det här slaget ska få förekomma är att vissa uppgifter lämnas till kommissionen för offentliggörande. I regeringens lagförslag vill man anpassa sig efter de nya kraven, vilket även vi menar är rimligt. Förordningen föreskriver att en rapporteringsskyldighet för stödmottagaren ska ske om ett gränsvärde om tillfaller stödmottagaren i stöd. Regeringen vill i denna proposition, till skillnad från EU:s förordning om en gräns på , sänka gränsen för svenska jord- och skogsbrukare till , vilket innebär att fler kommer att omfattas av detta regelkrångel, då regeringen går långt under vad förordningen föreskriver. Denna sänkning motiveras inte tillräckligt från regeringens sida och vi anser att en så stor sänkning i förhållande till EU:s föreskrivna förordning blir såväl onödig som ineffektiv. Av den anledningen anser vi att propositionen ska omformuleras så att gränsvärdet är i enlighet med EU:s förordning på för att inte missgynna svenskt jordbruk och skogsbruk och för att färre företag inom näringarna kommer att drabbas av en ökad regelbörda och kostnader för administration.
mot · H9024626 · 2022-04-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:165 Ändrade transparensregler inom energibeskattningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beloppsgränsen för krav på uppgifter om stödmottagare bör sättas till EU:s minimikrav i stället för och tillkännager detta för regeringen. I regeringens proposition föreslås nya krav för vilka uppgifter som ska lämnas av dem som får stöd i form av skattenedsättningar inom energibeskattningen. Propositionen är en följd av att har ändrat vissa krav för vilka uppgifter som ska lämnas. Det är ett återkommande problem att den vill överimplementera EU-direktiv, vilket ofta tenderar att leda till försämrad konkurrenskraft för svenska företag. Bland annat leder det ofta till en obefogad ökande regelbörda och ytterligare onödig administration. Om ständigt ska ställa högre obefogade regelkrav på svenska företag än övriga EU-länder medför det att det svenska näringslivet successivt får sämre villkor än sina konkurrenter i . Den aktuella propositionen är inget undantag. I propositionen föreslås att uppgifter om stödmottagare ska lämnas för de stöd som överstiger (per stödmottagare och kalenderår) för stöd till yrkesmässig jord- och skogsbruksverksamhet. Det är en lägre gräns än den som EU-reglerna föreskriver. EU-reglerna föreskriver endast ett gränsvärde om . Det saknas en fullgod argumentation i propositionen om varför den lågt föreslagna beloppsgränsen skulle vara motiverad. ser inget skäl till att gränsen ska vara lägre än EU:s minimikrav. Beloppsgränsen för krav om uppgifter om stödmottagare bör sättas till EU:s minimikrav i stället för de föreslagna .
mot · H9024632 · 2022-04-08 00:00:00 — [18] Special Eurobarometer 506, Attitudes of Europeans towards tobacco and electronic cigarettes, . [19] , Samlad uppföljning av ANDT-strategin 2016–2020. [20] Ibid. [21] Prop. 2020/21:132 En förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025 s. 11. [22] Ibid. [23] , Samlad uppföljning av ANDT-strategin 2016–2020. [24] Ibid, s. 87. [25] Ibid, s. 87–88. [26] Cancerfondsrapporten , Prevention, Cancerfondsrapporten , Cancervård, Cancerfondsrapporten , Prevention, samt Cancerfondsrapporten , Cancervård. [27] En nationell hälsofrämjande strategi – ett långsiktigt hälsosammare , kommittémotion till av m.fl. (M). [28] . [29] Heilig m.fl. ”Narkomanvården behöver få en nationell strategi” , . [30] Senter for rus- og avhengighetsforskning, . [31] Helsedirektoratet, Nasjonal overdosestrategi 2019–2022, , s. 2. [32] , Dödlighet i läkemedels- och narkotikaförgiftningar, . [33] Missbruket, kunskapen, vården – (SOU 2011:6) s. 227. [34] Ibid., s. 227. [35] , suicidprevention/förebyggande åtgärder samt termbank. Definitioner av hälsofrämjande åtgärder, förebyggande åtgärder, primärprevention, sekundärprevention samt rehabilitering. [36] .
mot · H9024643 · 2022-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:197 Effektivare verktyg i utsökningsförfarandet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag som ger befogenhet att bevaka gäldenärers personnummer hos andra myndigheter och banker och tillkännager detta för regeringen. Propositionen lämnar förslag om utökade möjligheter till distansutmätning och underlättande av tillgångsutredningar i mål om utmätning. Förbättrade möjligheter föreslås för att genomföra utmätning på distans när påträffar egendom i sin verksamhet. Det föreslås även en skärpning av gäldenärens och tredje mans skyldighet att lämna upplysningar i mål om utmätning samt ett tydliggörande av ramarna för utredningar i syfte att ytterligare stärka såväl effektiviteten som rättssäkerheten i myndighetens verksamhet. Dessa förslag ligger i linje med politik om att utmätningssystemet ska bli mer effektivt och möter även upp de tillkännagivanden som lämnat till regeringen. Det är dock vår mening att mer kan göras för att säkerställa att allt som kan utmätas verkligen utmäts. Även om det sker viss samverkan mellan myndigheter är möjligheten för informationsutbyte såväl inom som mellan myndigheter begränsad, vilket kan leda till att tillgångar som borde utmätas i stället göms undan. Ett exempel på när detta skett är den kriminelle 29-årige man från som trots skulder på hos Kronofogden fick in – och sedan plockade ut från sitt bankkonto utan att tillgångarna upptäcktes. Förfarandet möjliggörs eftersom myndigheten enbart kan begära ut en ögonblicksbild av en gäldenärs tillgångar på ett bankkonto och inte får någon notis om eller när förändringar sker. bör därför ges befogenhet att bevaka gäldenärers personnummer hos andra myndigheter, exempelvis och hos banker, för att direkt upptäcka utmätningsbara intäkter.
mot · H9024647 · 2022-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:210 Tidigt kommunalt ställningstagande till vindkraft avslår proposition 2021/22:210 Tidigt kommunalt ställningstagande till vindkraft. I propositionen finns förslag som ensidigt ska gynna utbyggnad av vindkraft och regeringen anser att regleringen av kommunens ställningstagande till vindkraft behöver ”förtydligas”. Förslagen innebär även att vindkraften, bland alla kraftslag, ges en unik särställning i . Kommunens rätt till inflytande över vindkraftsetableringar inom kommunen, ska enligt aktuellt förslag kvarstå men i begränsad form. Vindkraften har byggts ut kraftigt i , vilket under merparten av tiden skett med subventioner från både skattebetalarna och elkonsumenterna. För att motivera vindkraftsutbyggnaden har man anfört koldioxidutsläpp som ett av de bärande argumenten. Men trots denna utbyggnad har inte de fossila utsläppen från det svenska kraftsystemet minskat, då den svenska elproduktionen redan varit i princip fossilfri . Uppförande av stora vindkraftverk för med sig betydande lokala konsekvenser såsom fördärvade natur- och kulturvärden, estetiska samt landskapsbildsmässiga värden. Det kommunala självbestämmandet är angeläget att värna och det är de lokala politikerna – och i förlängningen kommunernas invånare – som är bäst lämpade att fatta beslut i fråga om vindkraftsetableringar. Ur detta perspektiv kunde förslagen i propositionen förvisso ha varit värre än nu liggande förslag. Detta då regeringen kunde ha föreslagit ett helt slopat veto. I propositionen väljer man nu att gå fram med ett begränsat kommunalt veto och en särställning för vindkraften i lagstiftningen, men detta är illa nog. Att ge ett energislag en särställning på det sätt som föreslås är anmärkningsvärt dålig politik. Förslaget är också ännu ett utslag av att vindkraftens förespråkare inte tycks lita på kraftslagets påstådda förträfflighet utan måste särbehandla det. Vi vill till skillnad från liggande förslag se ett samlat grepp kring en likvärdig konkurrens mellan kraftslagen. råder exempelvis ett förbud mot att etablera kärnkraft i 287 av 290 kommuner. Vi kan inte bifalla förslag som gör det enklare att bygga vindkraft som kärnkraften inte får byggas ut. Vidare är det kommunala självbestämmandet, i förlängningen kommunernas invånare, en central del av demokratin för oss. Därför ska det kommunala inflytandet och vetot inte försvagas på det sätt som föreslås i propositionen, utan tvärtom värnas.
mot · H9024648 · 2022-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:207 Tydligare bestämmelser om ersättning vid avslag på ansökningar om tillstånd till avverkning i fjällnära skog ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda att ersätta ansökan om avverkningstillstånd med avverkningsanmälan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte offentliggöra beslut om tillstånd till avverkning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systemet med toleransnivå missgynnar i synnerhet små markägare i norra inland och bör utredas, och detta tillkännager för regeringen. I propositionen förslås bl.a. att det införs en presumtion om att pågående markanvändning är skogsbruk vid prövning av rätten till ersättning avseende produktiv skogsmark i fjällnära skog. Detta ser vi som centralt och i linje med vår politik, varför vi inte avslår propositionen i sin helhet. Vi anser att det svenska skogsbruket ska värnas och bidra till svensk konkurrenskraft, goda miljöstandarder, svensk självförsörjning och export. Mer än två tredjedelar av yta består av skog, varför ett framgångsrikt skogsbruk är en förutsättning för att hela ska leva. Skogen är av stor betydelse för landets ekonomi, sysselsättning, friluftsliv, turism, kulturarv och biologisk mångfald. Skogsbruket är en av våra viktigaste näringar, och tillsammans med tillhörande industri är det största industriella arbetsgivare utanför storstäderna. Skogsbruket är även en viktig inkomstkälla för väldigt många jordbrukare och bidrar till att upprätthålla ett lönsamt jordbruk med inhemsk livsmedelsproduktion. Dessutom bidrar det till de för artskyddet och turismen angelägna öppna jordbrukslandskapen. Målet med skogspolitiken måste vara att skogar ska skötas så att såväl ekonomiska och miljömässiga som sociala mål tillgodoses. Detta är vad vi menar med en skogspolitik med helhetssyn. Tyvärr finns det i propositionen ett flertal förslag som går direkt emot vår syn på svensk skogspolitik. Regeringen ser bl.a. att det inte finns skäl att avskaffa tillståndskravet avseende avverkning i fjällnära skog utan att kravet bör finnas kvar. Vi anser att denna fråga bör utredas vidare med ambitionen att samma regler bör gälla över hela landet, dvs. att ansökan om avverkningstillstånd bör kunna ersättas med avverkningsanmälan. Även förslaget om uppgifter som bör offentliggöras rörande beslut om tillstånd till avverkning i område där har avslagit en ansökan om tillstånd till avverkning i fjällnära skog anser vi är fel väg att gå. Beträffande förslaget rörande ersättningsformernas utformning så delar vi remissinstansernas oro kring riskerna med en försämring i ersättningsrätten för den enskilde. I detta sammanhang vill vi avslutningsvis lyfta frågan rörande den s.k. toleransnivån, vilket är vad kan kräva av en markägare utan att denne har rätt till ersättning. Systemet med toleransnivå missgynnar i synnerhet små markägare i norra inland och bör utredas.
mot · H9024650 · 2022-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:211 Insatser på plan- och byggområdet med anledning av invasionen av ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av utformningen av bemyndigandet i 16 kap. 13 a § ska göras och förslag lämnas på lagstiftningsförändringar som behövs för att förebygga att ytterligare förändringar och undantag behöver vidtas vid händelse av en ny oförutsedd kris och tillkännager detta för regeringen. Vi välkomnar regeringens förslag som syftar till att underlätta framtagandet av boenden vid en särskilt omfattande tillströmning av asylsökande, också när en sådan särskilt omfattande tillströmning följer av tillämpningen av EU:s s.k. massflyktsdirektiv. Vi moderater vill dock poängtera att detta är under en och samma mandatperiod som en kris föranlett skyndsamma förändringar av (PBL). Vi anser därför att regeringen också bör göra en översyn av bemyndigandenas utformning i lagstiftningen och återkomma med förslag i de fall det krävs fler förändringar i PBL för att undvika att liknande situationer uppstår när en ny oförutsedd kris inträffar.
mot · H9024651 · 2022-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:200 Hårdare regler för nya nikotinprodukter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sammanföra lagstiftningen om tobaksprodukter och tobaksfria nikotinprodukter till en gemensam lag för att stärka folkhälsoarbetet och tillkännager detta för regeringen. För Liberalerna handlar folkhälsoarbetet och de förebyggande hälsoinsatserna om kunskap och respekt för individens självbestämmande. Den enskildes motivation ska styra alla insatser som erbjuds. Det tobakspreventiva arbetet ska bedrivas målmedvetet och nyrekryteringen hållas tillbaka genom bl.a. information, punktskatter och förbud mot tobaksreklam. Alla som använder tobak ska ha tillgång till tobaksavvänjning via hälso- och sjukvården. Även nikotinprodukter utan tobak har skadliga hälsoeffekter. Ämnet nikotin kan ge förhöjt blodtryck och ökad hjärtfrekvens, ökad ämnesomsättning och sämre kondition. Även minnet och inlärningen kan påverkas. Till detta kommer att nikotin är en ytterst beroendeframkallande substans, och den som är fast i ett beroende är inte fri. har svensk lagstiftning inte gett ett skydd mot folkhälsofarliga nikotinprodukter. Regleringen som föreslås för tobakfria nikotinprodukter är mycket lik den reglering som gäller för tobak. På grund av detta vill vi i Liberalerna se att de båda lagarna sammanförs i en gemensam lag, för att stärka folkhälsoarbetet. I samband med detta bör regeringen lägga fram en samlad strategi för att hantera beroendefrågor, både beroendeframkallande substanser och spelberoende. Vi ser ett behov av krav på tydlig uppföljning för att säkerställa att ambitionerna i propositionen leder till verklig förändring och ökat skydd för folkhälsan. Avseende riskerna med e‑cigaretter och de vätskor som används ser vi ett behov av mer forskning kring dessa produkters riskfaktorer. Vi ställer oss bakom det som föreslås i propositionen angående åldersgränsen för tobaksfria nikotinprodukter, då vi i likhet med regeringen lägger vikt vid att skydda barn och unga från beroendeframkallande produkter med tydlig negativ hälsoeffekt. Tobaksfritt snus är som propositionen nämner mycket vanligt bland unga, framför allt bland unga kvinnor. Därför behövs en lagstiftning som ger ett tydligt skydd för att förhindra att kommande generationer fastnar i ett nikotinberoende. Vi ställer oss även bakom det som anförs i propositionen avseende märkningskrav, marknadsföring och den kommersiella reklamen och välkomnar den förändrade lagstiftningen i dessa delar. Gulan Avci (L)
mot · H9024653 · 2022-04-20 00:00:00 — Motion till 2021/22:4653
mot · H9024654 · 2022-04-20 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:205 om arbete mot den organiserade ekonomiska brottsligheten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka och säkerställa förutsättningar och resurser för att genomföra sitt uppdrag och tillkännager detta för regeringen. Den ekonomiska brottsligheten omsätter ansenliga summor och undergräver rättsstaten, minskar statens intäkter samt snedvrider konkurrensen, vilket skadar såväl små som stora företag. () har i uppdrag att förebygga och bekämpa ekonomisk brottslighet. (RiR 2021:30) visar dock på ett antal brister i myndighetens förutsättningar för att utföra sitt angelägna uppdrag. lämnar i sin rapport flera rekommendationer, såväl till regeringen som till . En av dessa handlar om att måste ges rättsliga förutsättningar att bedriva underrättelseverksamhet, för att myndigheten på ett effektivt sätt ska kunna upptäcka och förhindra ekonomisk brottslighet. Enligt regeringen har frågan om tillgång till penningtvättregister för verksamhet vid EBM bedömts tidigare, och en ändring av nuvarande regler kräver noggranna överväganden. Här är det av stor vikt att regeringen aktivt följer upp huruvida den nuvarande ordningen är ändamålsenlig och om så inte är fallet vidtar åtgärder för att komma till rätta med detta. Vidare konstaterar flera brister i styrningen av verksamhet. Det rör sig dels om hur myndigheten och arbetet vid kamrarna är organiserat, dels om strategisk styrning av resurser, men även brister i viktiga interna stöd för att arbetet ska fungera effektivt. Här är det framför allt stora problem med skilda it-miljöer som försvårar arbetet. Ytterst är det regeringen som ansvarar för att myndigheten har de förutsättningar och de resurser som krävs för att genomföra sitt uppdrag. De brister som påtalas av , där flera konkreta rekommendationer riktas till , måste följas upp av regeringen. Det är nämligen högst angeläget att vidta ytterligare åtgärder för att effektivt förhindra och beivra den organiserade ekonomiska brottsligheten.
mot · H9024655 · 2022-04-20 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:215 En ny lag om företagsrekonstruktion avslår regeringens förslag till lag om företagsrekonstruktion i de delar som avser 4 kap. 5 § 2. Fyra av fem jobb skapas i små och medelstora företag. Ofta är dessa nystartade och bygger på en idé, personlig drivkraft och ett startkapital. Risken att misslyckas finns och ibland händer just det. Inte för att idén är fel eller för att drivkraften saknas utan för att kapitalet riskerar att ta slut. En återstart med nya förutsättningar, med en ordnad återbetalning av prioriterade fordringar är då ett sätt att rädda de jobb som skapats och ta till vara entreprenörskapet och en god affärsidé. Den nya lagen syftar till att åstadkomma fler lyckade rekonstruktioner, vilket välkomnar. Det måste vara möjligt att bli fri från personliga skulder och komma tillbaka i företagande – ännu hellre att ges möjlighet att genom rekonstruktion helt undvika konkurs och fortsätta bedriva verksamheter som är livskraftiga. Regeringen väljer dock i strid med såväl utredningens förslag som Lagrådets synpunkt att prioritera de offentligrättsliga fordringarna på företag under rekonstruktion, genom att dessa definieras som en grupp i lagförslagets 4 kap. 5 §. Därmed ges inte enbart skatteskulder utan även andra fordringar från det offentliga – stat, kommuner och myndigheter – företräde framför samtliga övriga borgenärer. Detta ger staten – och i praktiken – en särställning, eftersom övriga borgenärer annars måste enas om gemensamma intressen för att övertrumfa statens, att i första hand få sina fordringar indrivna där den kan blockera en rekonstruktion som företagare bedömer kan bli framgångsrik, trots att skatter är oprioriterade fordringar i svensk lagstiftning. Offentliga aktörer som är borgenärer i en rekonstruktion är också styrda av lag i frågan om de kan rösta för en rekonstruktionsplan, medan privaträttsliga borgenärer har större möjligheter att göra avvägda bedömningar i varje enskilt fall. Genom att placera offentliga aktörer i en egen grupp, ges de i praktiken vetorätt mot rekonstruktioner. På detta sätt kan staten komma att hindra en rekonstruktion, trots att det från samtliga övriga borgenärer finns ett samlat och legitimt intresse för att gå vidare med en rekonstruktion. anser likt Lagrådet att en sådan ordning inte är förenlig med den insolvensrättsliga likahandlingsprincipen och att det därför inte ska genomföras.
mot · H9024656 · 2022-04-20 00:00:00 — Motion till 2021/22:4656
mot · H9024658 · 2022-04-20 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:205 om arbete mot den organiserade ekonomiska brottsligheten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över uppdrag och konstruktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge tillgång till penningtvättsregister för verksamhet vid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om tillgång till register för brottsbekämpande myndigheter och tillkännager detta för regeringen. noterar flertalet omständigheter som hindrar bekämpandet av den organiserade ekonomiska brottsligheten hos . Problemen förstärks enligt av att regeringen inte skapar yttre eller rättsliga förutsättningar för arbetet. I regeringens svar på iakttagelserna återkommer det att regeringen inte är främmande för översyn eller omprövningar, men att den inte har planer på att göra detta. Regeringen anger i stället att man kan behöva tillsätta utredningar om problemen fortskrider. Den organiserade brottsligheten, och så även den organiserade ekonomiska brottsligheten, utgör ett akut samhällsproblem. När indikationer förekommer om mindre väl fungerande delar av den brottsbekämpande verksamheten krävs åtgärder direkt. Regeringen bör därför, i enlighet med rekommendationer, tillsätta en utredning som ser över uppdrag och konstruktion. Utredningen bör även ges i uppdrag att föreslå en ordning om direkttillgång till penningtvättsregister för verksamhet vid . I likhet med vad regeringen anför kräver en sådan förändring att man ser över de brottsbekämpande myndigheternas tillgång till information i flera aspekter och i en bredare bemärkelse. Utredningen bör därför även uppdras att i allmänhet se över de brottsbekämpande myndigheternas tillgång till register och information som de har behov av i sina respektive uppdrag.