mot · H9024714 · 2022-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:100 ekonomiska vårproposition Riktlinjer för budgetpolitiken – tryggheten först Stärk rättsväsendet, hela rättskedjan Stärkt ekonomi för hushåll Inriktningen för upprustningen av försvaret Stärkt civil beredskap och inhemsk livsmedelsförsörjning En stabil och fossilfri elförsörjning Sänkt skatt på el Det ska löna sig att arbeta Kostnaden ska bäras av staten Konsekvenser för personer med låg pension En höjning av pensionerna måste undvika kannibaleffekter Bättre möjligheter att pensionsspara privat Sänkt skatt på investeringssparkonto Kriminaliteten ska pressas tillbaka Ett tryggt land för alla Polisen behöver mer resurser och mer kraftfulla verktyg Mer resurser till hela rättsväsendet Stärk yttrandefriheten och domstolars oberoende Krafttag mot bidragsfusk och välfärdsbrottslighet Ekonomiska kostnader och främlingskap godkänner förslaget till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. kastades in i den allvarligaste säkerhetspolitiska krisen sedan . olagliga invasion av ett europeiskt grannland ritar om den politiska kartan i både och , vilket samtliga partier måste förhålla sig till. har vi i fört en framsynt politik på en rad områden. Vi står och har stått för ett robust svenskt samhälle med nationell sammanhållning och ett starkt totalförsvar, allt för att vi ska vara rustade inför en internationell kris. kan vi inte blunda för betydande problem inom vårt eget land. Vi står inför en situation där hela samhällskontraktet utmanas av kriminella, där skuggsamhället breder ut sig och utanförskapet växer. Djupa klyftor skär rakt igenom , en utveckling som vi har varnat för . Riktlinjer för budgetpolitiken – tryggheten först står inför akuta behov och stora omläggningar under nästa mandatperiod. Den socialdemokratiska regeringen lämnar efter sig ett land där mycket inte fungerar, där statens grunduppgifter prioriterats ned och där stora delar av de gemensamma tillgångarna går till andra ändamål än medborgarnas väl. Inre och yttre hot har vuxit sig större än vad den socialdemokratiska regeringens politik speglat. Brottslighet och samhällsfientliga parallellsamhällen har snabbt blivit systemhotande. Socialdemokraterna lämnar också efter sig en välfärd med stora behov. Både sjukvården och skolan är hårt ansträngda och levererar trots stora insatser från personal inte resultat på en sådan nivå som skattebetalarna har rätt att förvänta sig. Svenska pensionärer, vars ekonomiska ställning varit eftersatt, är en av de grupper som drabbas hårdast av den inflation som förvärrats av politiska beslut. Att stärka pensionärernas ekonomi kommer att vara en prioritet i ekonomiska politik. Ingen uppgift kommer att vara så viktig för en ny regering som att återupprätta trygghet och säkerhet i . De yttre hoten mot har blivit ännu tydligare efter invasion av och den alltmer aggressiva retoriken mot och andra länder. har en ökande kriminalitet slitit sönder och eskalerat till en kritisk nivå. Under nästa mandatperiod kommer trygghet och säkerhet att behöva en överordnad ställning i budgetpolitiken. Behoven i rättsväsendet och försvaret samt finansiering av politiska reformer för att slå tillbaka hoten mot det svenska samhället behöver tillgodoses före andra utgifter. En övervägande andel av reformutrymmet under nästa mandatperiod kommer att behöva riktas till att tillgodose resursbehoven i försvaret, rättsväsendet och den civila beredskapen och motståndskraften. Men åtgärder för att tränga tillbaka de som hotar det svenska samhället får inte begränsas av reformutrymme. Att återupprätta tryggheten i kommer att behöva vara en övergripande tematisk uppgift som spänner över alla politikområden. Stärk rättsväsendet, hela rättskedjan För att pressa tillbaka den våg av våld och kriminalitet som plågar är det av stor vikt att stärka rättsväsendet. Långtgående skärpningar av strafflagstiftningen och fler utvisningar är helt nödvändigt för att hålla gängkriminella borta från gator och torg. Med ambitionen att betydligt fler brottslingar ska vistas i fängelse krävs också att hela rättskedjan prioriteras – för att kunna rusta , , domstolarna och Kriminalvården. Dessa satsningar ger oss en realistisk möjlighet att öka antalet poliser betydligt, liksom att genomföra en storskalig utbyggnad av kriminalvården. Regeringen har också misslyckats med att möta de faktorer som skapat grogrund för brottslighet. Larmrapporter avlöser varandra om att allt yngre barn rekryteras till gängen. Den sociala tilliten mellan människor och grupper har slitits sönder och respekten för majoritetssamhället och svenska normer är låg i många områden. Den akuta trygghetskrisen har ett starkt samband med en misslyckad migrationspolitik. Medan brottsligheten minskar bland personer med svensk bakgrund, har den ökat bland personer med utländsk bakgrund. Personer med utländsk bakgrund står för majoriteten av brotten. Allra tydligast är sambandet när det kommer till den mest allvarliga brottsligheten. Arbetslösheten bland utrikes födda var och stora grupper är beroende av skattebetalarna för sin försörjning. Bland utrikesfödda från , och eller är färre än var tredje självförsörjande. Det är också grupper som är kraftigt överrepresenterade när det kommer till brottsmisstankar och som möjliggjort för parallellsamhällen och gängkriminalitet att växa fram över hela . Många barn växer upp med föräldrar som inte arbetar eller har svag anknytning till den svenska nationen eller kulturen. Barn som inte getts samhörighet med det svenska samhället i hemmet möter oftast skolor med stora brister, där stök och oro har trängt undan lärande och kunskap. Ingen enskild faktor kan tillskrivas så stor betydelse för de snabba samhällsförändringar och stora utmaningar som kommit att prägla som migrationen. behöver en ny integrationspolitik som ställer långtgående krav och en långsiktigt restriktiv invandringspolitik. För att säkerställa detta måste asyllagstiftning anpassas efter den rättsliga miniminivån enligt . Det ska inte gå att leva i utan tillstånd. Fler utvisningar och avvisningar ska verkställas och arbetet mot illegal invandring och personer som befinner sig i illegalt ska prioriteras. behöver begränsa arbetskraftsinvandringen med regelskärpningar, exempelvis genom höjt lönekrav. Stärkt ekonomi för hushåll Till följd av ett högre inflationstryck och invasion av finns en stor risk för att prisuppgångarna minskar hushållens köpkraft i . företrädare ger allt tydligare signaler om att räntehöjningar kommer att infalla tidigare än förväntat för att hantera inflationstrycket och den fallande kronkursen. Bankerna har redan börjat höja sina listräntor för bolån i och med de högre marknadsräntorna. Svenska hushåll har pressats av historiskt höga elpriser. Omfattande problem i energiförsörjningen, som bl.a. är en följd av regeringens kärnkraftsavveckling, har medfört stigande elpriser som slår hårt mot tillväxten och hushållens ekonomi. Före kärnkraftsnedläggningen var det små skillnader i elpriserna mellan norra och . Efter nedläggningen av är priserna i ofta högre än i norra . Drivmedelspriserna har till följd av en felriktad klimatpolitik nått nivåer som medför att vissa tvingas säga upp sig från jobbet när pendlingen blir för dyr, och medför konkurser och uppsägningar inom exempelvis jordbruket och åkerinäringen där drivmedel är en särskilt stor kostnad. En betydande minskning eller avveckling av produktion i svenskt jordbruk skulle slå hårt mot hushållens ekonomi och äventyra vår inhemska livsmedelsproduktion på både kort och lång sikt. Livsmedelsförsörjningen i är inte hotad , men om säkerhetskrisen i vårt närområde förvärras är det viktigt att vi är förberedda. Mot bakgrund av den rådande situationen krävs mer kraftfulla åtgärder för att säkra svensk livsmedelsförsörjning, dämpa kostnadskrisen samt mildra effekterna av prishöjningar för svenska hushåll. Regeringens ekonomisk-politiska ambitioner bygger trots kostnadskrisen på ökade skattebördor på svenska hushåll. Socialdemokraterna med samarbetspartier hotar dessutom med ytterligare pålagor på hushållen i olika former – bl.a. genom fastighetsskatt, högre skatt på sparande, högre klimat- och bilskatter och minskat rutavdrag. Det är en väg som vore mycket riskfylld för , med sammanlagda ekonomiska konsekvenser som är svåra att överblicka. För att kunna göra verkningsfulla förbättringar av den svenska välfärden i ett läge där reformutrymmet till stor del kommer att behöva ägnas till att stärka statens grunduppdrag, kommer det att finnas behov av att finansiera välfärdssatsningar genom att se över de offentliga utgifterna. Det offentliga slöseriet med skattemedel behöver minska och utgifterna till ändamål som inte är till konkret nytta för svenska medborgare kommer att behöva minska. Betydande medel kan tillföras välfärden genom att lägga om inriktningen för internationellt bistånd, arbetsmarknads- och integrationspolitik och klimat. behöver dessutom minska transfereringarna till EU och förhindra exploatering av den svenska välfärden. Tillgången till bidrag och välfärd måste också i högre utsträckning villkoras med medborgarskap och en aktiv strävan att bidra till det svenska samhället. På kort sikt behöver den ekonomiska politiken stå redo att hantera effekterna av den stegrande kostnadskris som följt i spåren av invasion av och den inflation som förvärrats av den förda politiken. Hushållens och företagens ekonomi behöver stärkas genom åtgärder som kraftigt sänker priserna för drivmedel och energi till en internationellt konkurrenskraftig nivå och som skapar förutsättningar att leva i hela . gör den ansträngda ekonomiska situationen att utrymmet för skattehöjningar inte finns. De behov som finns kommer att behöva täckas utan att tynga svenskarna med ytterligare skattebördor. Sammantaget är det uppenbart att den växande ekonomiska bördan på svenska hushåll till stor del är en konsekvens av en undermålig, men högst medveten, politik. Det innebär att politiken kommande år behöver riktas mot att byta den politik som har skapat en alltmer trängd ekonomisk situation för hushållen mot en politik som i stället eftersträvar att stärka människors privatekonomi och förbättra livet och välfärden för svenska medborgare. Pensionerna ska bli högre. Pensionssystemet har varit underfinansierat i förhållande till vad som hade krävts för att pensionerna ska möta legitima förväntningar för den som bidragit till det svenska samhället under ett helt liv. En stor utomeuropeisk invandring har dessutom bidragit till att minska pensionerna. När begränsade tillgångar ska delas till fler som inte bidragit blir varje del mindre. Många pensionärer får inte ekonomin att gå ihop, som de drabbas hårt av stigande priser. Det är viktigt att inom pensionssystemet upprätthålla ett respektavstånd mellan de som har arbetat ett helt yrkesliv eller på annat sätt bidragit till det svenska samhället och de som inte har gjort det. Under nästa mandatperiod behöver reformer av pensionssystemet göras för att långsiktigt öka pensionerna och pensionsavsättningarna. Svenska bensin- och dieselpriser är på historiskt mycket höga nivåer, vilket ökar pressen på hushållens ekonomi – liksom för de branscher där drivmedel är en stor kostnad. Redan innan kriget bröt ut var det svenska dieselpriset det högsta i världen. är världens tredje största producent av olja. Skulle stora delar av olja falla bort på grund av bl.a. än skarpare sanktioner skulle oljepriset kunna nå betydligt högre nivåer än de rådande. Utöver detta har även reduktionsplikten, inblandning av biodrivmedel, lett till högre bränslepriser. har betydligt högre krav på inblandning än övriga EU-länder. Detta gäller i synnerhet diesel, där inblandningen är som störst. Reduktionsplikten behöver kraftigt reduceras. Svenska hushåll ska inte bära bördan för att svenska politiker ska kunna slänga sig med den mest extrema klimatpolitiken. Under den socialdemokratiska regeringen har arbetslösheten ökat till höga nivåer. Störst är arbetslösheten bland grupper som är svåra att integrera i det svenska samhället. Att pressa tillbaka arbetslösheten är avgörande för framtid av många skäl. Den som lever i ska också utifrån förmåga bidra till det svenska samhället. Betydelsen av egen försörjning går inte att underskatta, vare sig för individen eller för samhället. Omvärlden står inför en omfattande global ekonomisk prövning. Kriget i har både utlöst en humanitär kris och påverkat världsekonomin negativt, där den globala tillväxten minskar och inflationen ökar kraftigt. Bränsle- och livsmedelspriserna har ökat snabbt, vilket drabbar utsatta befolkningar i låginkomstländer hårdast. Redan innan kriget i bröt ut befann sig världen i en ekonomiskt svagare position än förväntat, då den nya covid-19-varianten, omikron, spred sig och medförde nya restriktioner runt om i världen. Världsekonomin som helhet har haft en BNP-tillväxt på . Det ska noteras att denna tillväxt inkluderar en återhämtning års mycket svaga utveckling och ligger något lägre än tidigare prognoser. minskade global BNP i samband med pandemin, där avancerade ekonomier drabbades hårdare än genomsnittet. kommer tillväxten att avta och plana ut och den globala tillväxten beräknas bli under både 2022 och 2023. Tabell 1 Tillväxtprognos omvärlden, årlig procentuell förändring av real BNP[1] –3,4 –6,4 –4,6 –8,9 –10,8 –4,5 –9,4 –5,2 -8,5 -2,3 –7,3 –3,1 EU:s arbetslöshet ökade första gången när pandemin utbröt. På grund av en stark återhämtning med historiska stöd- och stimulanspaket är arbetslösheten tillbaka på bättre nivåer än före pandemin, även om skillnaderna inom EU är markanta. har, trots stora stödpaket och relativt milda restriktioner den fjärde högsta arbetslösheten i , vilket manifesterar ett komplett misslyckande för regeringens mål om lägsta arbetslöshet till 2020. Figur 1 Arbetslöshet, [2] Även den svenska ekonomin står inför stora utmaningar som en följd av pandemin och kriget i . Inflationen steg , den högsta nivån . De höga elpriserna ledde till en ökad inflation och kriget i drev upp bränslepriserna kraftigt, vilket spädde på inflationen ytterligare. Framöver förväntas inflationen vara fortsatt hög som ekonomin stagnerar, vilket får anses utgöra en betydande utmaning. Figur 2 Inflationen (2012–2022)[3] Tillväxten i ekonomin var avtagande redan före covid-19 och krisen i och BNP föll inledningsvis mycket kraftigt när smittspridningen ökade. ökade aktiviteten till följd av en starkare export, hushållens ökade konsumtion och ökade investeringar, framför allt i maskiner och inventarier, vilket bidrog till kraftigt ökad BNP. Återhämtningen 2021 var stark; tillväxten var , men ökningen baseras mycket låga nivåer. Framgent förväntas en avtagande tillväxt på 2022 för att sedan plana ut på låga nivåer på respektive . Prognoserna är osäkra och beror till stor del på hur kriget i och pandemin utvecklar sig. Figur 3 Tillväxt BNP 2020–2024, andel i procent[4] När pandemin slog till i noterades det största raset som någonsin observerats i barometerindikator, som mäter det aktuella stämningsläget i den svenska ekonomin och som sammanfattar svar från både företag och hushåll, där lägre nivåer än under finanskrisen uppmättes. Konfidensindikatorn för hushåll föll likformigt men nådde inte samma botten som barometerindikatorn. Hushållens konsumtion har varit stark och låg på högre nivå än de som rådde före pandemin. Hushållen blev mer optimistiska om framtiden, vilket delvis kan förklaras av bl.a. korttidspermitteringar och stärkt a‑kassa, men även av en expansiv penningpolitik, som inneburit låga räntor samt stigande bostadspriser och börsmarknad. Osäkerheten kring den ekonomiska utvecklingen efter kriget i är stor och konfidensindikatorn för hushållen föll kraftigt och ligger nu på samma nivå som under pandemin när indikatorn var som lägst. Arbetslösheten ökade under pandemin, från 2020, och har därefter planat ut. Till följd av korttidspermitteringarna har arbetsmarknaden klarat sig bättre än befarat och den ekonomiska återhämtningen får även genomslag på arbetsmarknaden, där arbetsgivare i högre utsträckning söker personal. ligger arbetslösheten på och är femte högsta, vilket är långt ifrån regeringens uttalande om lägsta . Ett växande problem är matchningen på arbetsmarknaden där allt fler arbetsgivare har svårigheter att hitta personal med rätt kompetens. Detta syns även i antalet långtidsarbetslösa, dvs. personer som varit inskrivna som arbetslösa och som varit utan arbete eller mer. Av dessa är en övervägande majoritet, , utrikes födda – där utrikes födda kvinnor är särskilt överrepresenterade. Även för den sammantagna arbetslösheten finns det en stor skillnad mellan inrikes och utrikes födda. Arbetslösheten för utrikes födda ligger kvar på höga nivåer (jämfört med för inrikes födda) och förväntas fortsätta att göra det . invasion av har skapat den allvarligaste säkerhetspolitiska krisen i sedan slut. president bär ansvaret för tusentals döda och miljoner människor på flykt. motståndskraft behöver öka. Försvaret måste stärkas för att vi bättre ska kunna försvara vårt land, hävda vår territoriella integritet och värna svenska intressen. Detta kräver kraftfulla satsningar på såväl det militära som det civila försvaret och att dessa satsningar går i takt för att skapa ett fungerande totalförsvar som stärker säkerhet på bred front. Målet är att det svenska försvaret ska vara krigsavhållande och avskräcka en eventuell motståndare från att angripa . ska försvaret ständigt kunna hävda suveränitet och territoriella integritet och bidra till säkerhet och stabilitet i närområdet i linje med den solidariska säkerhetspolitiken. Det svenska försvaret ska vara interoperabelt med Nato- och EU-länders försvarsmakter för att kunna ge och ta emot militärt och civilt stöd i händelse av kris och krig. Vår målsättning är att försvarsanslagen bör uppgå till av BNP till 2025. Detta är en betydligt högre ambition än vad regeringen har. Denna upptrappning av anslaget kommer att möjliggöra ett snabbare genomförande av åtgärderna i försvarsbeslutet, men även att nya förmågor tillförs. Förutsättningarna för att den snabbare upprustningen av försvaret ska kunna ske är att den sker på ett sådant sätt att det inte äventyrar dagens försvarsförmåga under tillväxtfasen, och att förstärkningen sker på ett kostnadseffektivt sätt. Tröskeln för rysk våldsanvändning i vårt närområde är låg i ett läge då landet är pressat. Sammantaget inskärper den samlade säkerhetspolitiska bilden vikten av en snabb svensk upprustning. Skulle gå med i Nato så inskärps detta behov ytterligare. Vid det kommande Natotoppmötet väntas alliansen inskärpa att målsättningen om av BNP i försvarsanslag är att se som ett golv för alliansens medlemmar och inte ett tak eller en statistisk målsättning. En målsättning om att öka försvarsanslagen kraftigt till 2025 ställer stora krav på hur försvarspolitiken och styrningen av försvaret utformas . Försvarsmakten har exempelvis pekat ut möjligheten att snabbt köpa in materiel till försvaret som en klart begränsande faktor som behöver lösas för att kunna genomföra en snabb upprustning. har exempelvis – för Försvarsberedningen – pekat ut att det är möjligt att, genom forcerad anskaffning, köpa in materiel snabbare än vad som tidigare presenterats och därmed undvika att inköpen blir en lika tydligt begränsande faktor. En väsentlighet för att kunna växa snabbt är att upprustningen inleds möjligt. Det är därför angeläget att Försvarsmaktens bemyndiganderam höjs avsevärt i närtid så att kraftfullt kan utöka anskaffningen av nödvändig materiel. Detta skulle medföra att försvaret snabbt kan öka inköpsvolymerna och minskar risken för att kan halka efter i kön vad gäller leveransen från försvarsindustrin. Att kunna skala upp inköpen och anskaffningen skulle spara avsevärd tid jämfört med att helt och fullt vänta på att försvarsbeslutet uppdateras innan ny anskaffning görs. I första hand bör man exempelvis fokusera på att köpa in materiel som är kopplad till det redan befintliga försvarsbeslutet. En annan faktor som Försvarsmakten har pekat ut som begränsande är tillståndsprocesserna för exempelvis miljötillstånd kopplade till Försvarsmaktens verksamhet. I sitt senaste budgetunderlag hemställde myndigheten om att ett antal regeländringar ska göras för att åstadkomma detta. Dessa bör genomföras möjligt. Ytterligare regelförenklingar bör dessutom göras utöver detta, och därför förbereds initiativ i relevanta riksdagsutskott för att möjliggöra ytterligare regelförenklingar som underlättar Försvarsmaktens fortsatta tillväxt. Anslagsökningen är avgörande främst för att kunna möta det försämrade säkerhetsläget, möjliggöra en stärkt förmåga samt uppfylla kraven för ett möjligt medlemskap i . Försvarsmakten behöver ökade resurser för mer personal, mer materiel och förutsättningar för en ökad övningsverksamhet. Därtill är det även angeläget att öka satsningarna på nya teknologier som kommer att ha stor påverkan på det framtida slagfältet. Hotbilden mot har flera dimensioner och inkluderar såväl traditionella militära hot som hybridhot, vilka inkluderar bl.a. cyberattacker, desinformation och ekonomisk påverkan. totala försvarsförmåga bör stärkas. Allt detta kräver sammantaget att försvar och krisberedskap stärks. Inriktningen för upprustningen av försvaret Det innevarande försvarsbeslutet innebär en helt nödvändig tillväxt av försvaret och innehåller satsningar som kommer att stärka alla försvarsgrenar. Antalet anställda och värnpliktiga i krigsorganisationen ska öka och ny materiel tillföras. Särskilt fokus i beslutet ligger på åtgärder när det gäller armén, vilken har varit eftersatt i tidigare beslut. Den utökade ekonomiska ramen till 2025 kommer att möjliggöra att en rad åtgärder som ingår i försvarsbeslutet tidigareläggs. Dessutom kommer det även att finnas möjlighet att säkra finansiering för de 17 ofinansierade åtgärderna i senaste försvarspropositionen som ska genomföras vid en utökad ekonomisk ram. Vissa av dessa punkter är delvis omhändertagna tack vare de extra resurser till försvaret som förhandlades fram inom ramen för Försvarsberedningen . Det finns ett behov av att stärka samtliga tre försvarsgrenar. Armén, flygvapnet och marinen har samtliga både betydande omsättningsbehov av materiel samt förstärkningar av sina förmågor. Även försvarsunderrättelseförmåga behöver stärkas. Hela försvarssektorn måste kunna hantera en snabb tillväxt. Det handlar t.ex. om att processerna för att få miljötillstånd för övnings- och skjutfält måste skyndas på, att materielanskaffningen måste fungera för att kunna omhänderta stora beställningar när det gäller både större plattformar och mängdmateriel samt att det finns ändamålsenlig infrastruktur och tillräckligt många utbildade officerare. behöver försvarsförmågan upprätthållas försvaret byggs ut. Det är centralt att de initiala lärdomarna från kriget i tas till vara och översätts till svenska förhållanden. Det kommer att ta tid att förstå vidden av hur kriget i kommer att påverka såväl säkerhets- som försvarspolitiken, men redan nu går det dock att skönja vissa erfarenheter, som är relevanta i en svensk kontext. Det rör sig om både taktik och utrustning, liksom användandet av ny teknologi. Luftherravälde är en faktor som är helt central i den pågående konflikten. Den ryska oförmågan att etablera luftherravälde har varit en förklaring till det ryska misslyckandet i ett större perspektiv. Detta är en relevant lärdom även för , särskilt med tanke på operationsdjupet i , och vårt luftförsvar bör utvecklas ytterligare. I försvarsbeslutet ingår även att ska påbörja anskaffning av långräckviddig bekämpningsförmåga . Detta bör tidigareläggas. Striderna i har också visat att små rörliga förband utrustade med moderna pansarvärnsvapen har kunnat tillfoga de ryska förbanden stor skada och har kunnat störa ut stora delar av den ryska logistiken och försörjningen. har även haft stor nytta av drönare. Här finns lärdomar att dra.