mot · H9024536 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:191 om bosättningslagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bosättningslagen i fråga om viktningen av de faktorer som styr fördelningen av nyanlända samt att bostadssituationen i en kommun ska utgöra ytterligare en faktor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bosättningslagen ska avskaffas och ersättas med en modell som mer liknar den som fanns tidigare med ett större kommunalt inflytande och tillkännager detta för regeringen. Regeringens skrivelse 2021/22:191 ”– har reformen levt upp till intentionerna?” redogör för regeringens bedömning och åtgärder med anledning av . gör bedömningen att intentionerna med reformen har uppnåtts och att och länsstyrelsernas arbete i huvudsak fungerar väl och främjar intentionerna. Bosättningslagens införande 2016 har lett till vissa positiva effekter. Bland annat har väntetider kortats, sysselsättningen bland de mottagna ökat och möjligheten att ta tillvara nyanländas kompetenser förbättrats. Dock har det framkommit att i vissa fall, inte har kunnat anvisa nyanlända som omfattas av bosättningslagen till kommuner som de har anknytning till, trots att det bedömts vara till barnets bästa. Orsaken har varit att kommunerna redan uppfyllt sina kommuntal som beslutats av länsstyrelserna. Det har inte heller varit möjligt att komma överens om att ändra kommuntalen genom att överlåta anvisningar mellan kommuner. Eftersom inte har möjlighet att besluta om anvisning utöver kommuntalen, bedömer att det försvårar för myndigheten att ta hänsyn till barnets bästa. Regeringen rekommenderas att möjliggöra för att utifrån en bedömning av barnets bästa anvisa kommuner att ta emot nyanlända som omfattas av anvisning enligt bosättningslagen, utöver kommuntalen. Regeringen instämmer i att det finns behov av att se över hur möjligheten för att ta hänsyn till barnets bästa vid beslut om anvisning kan stärkas. Enligt regeringens bedömning behöver det dock analyseras vidare om förändringen lämpligen sker genom att får möjlighet att besluta om anvisning utöver kommuntalen eller genom alternativa lösningar. Vi menar att detta inte är tillräckligt. Det förekommer alltjämt en rad brister i mottagandet, vilket gör att det finns starka skäl för en översyn av bosättningslagen. Att nyanlända fördelas mellan landets kommuner bidrar till att minska boendesegrationen. Men det behövs en översyn av de faktorer som styr fördelningen av nyanlända och viktningen av dessa faktorer. anger bosättningslagen fyra faktorer: kommunens arbetsmarknadsförutsättningar, befolkningsstorlek, sammantaget mottagande av nyanlända och ensamkommande barn, och omfattningen av asylsökande som vistas i kommunen. Bostadssituationen i en kommun bör därför, till skillnad mot , vara en faktor som styr fördelningen av nyanlända. som vi föreslår en översyn av bosättningslagen anser vi att detta är en kortsiktig lösning. Kommuner skiljer sig åt när det gäller hur länge boende enligt bosättningslagen erbjuds. Vissa erbjuder permanenta boenden. Det är inte rimligt att den som är ny i får permanent bostad, eller långvarig rätt till bostad, framför andra. Det skapar en helt felaktig bild av vad man kan förvänta sig i . Det är en bostadspolitisk inriktning som inte gäller generellt för alla i . Vi menar därför att lagen ska avskaffas och ersättas med en modell med etableringsboende i max som mer liknar det som fanns tidigare med ett större kommunalt inflytande.