mot · H9024723 · 2022-05-04 00:00:00 — Villkoren för kreativa och kulturella näringar behöver stärkas och kulturens finansiering breddas och stärkas. vill införa möjlighet till avdrag för investeringar i och sponsring av kultur. Vi vill genomföra ett kulturarvslyft för att öka tillgängligheten till kulturarvet, både genom upprustning av fysiska miljöer och genom en satsning på digitaliseringen. Barns kultur ska särskilt värnas. Vi vill satsa på barns kultur i skolan med bemannade skolbibliotek och estetiska ämnen i alla gymnasieprogram. Statens insatser för och folkbiblioteken ska stärkas. Den svenska demokratin är stark och livskraftig, men vi får aldrig ta den för givet. Vi får aldrig ge upp arbetet för att fler ska engagera sig i demokratin. Fler unga ska få möjlighet att vara med och påverka, och därför bör 16-årsgräns för rösträtt införas, i ett första steg på prov i svenska kommuner. Fria medier fyller en oumbärlig funktion i ett demokratiskt samhälle. Alla människor, oavsett var i landet, ska ha tillgång till allsidig nyhetsförmedling av hög kvalitet. Vi vill ytterligare stärka förutsättningarna för oberoende granskande journalistik och fortsätta att bygga bort s.k. vita fläckar, områden med svag journalistisk bevakning. Public services breda uppdrag ska finnas kvar. Det fria ordet ska värnas, i och globalt. vill se en ny samlad strategi för ökad motståndskraft mot hot och hat, ett bättre rustat rättsväsen och stöd till opinionsbildare, journalister och andra som utsätts. Vi vill ställa större krav på internetplattformar och skärpa straffen när journalister och andra som utövar sin yttrandefrihet utsätts. Arbetet mot antidemokratiska och våldsbejakande aktörer behöver stärkas. Föreningslivet är en bärande samhällskraft. Vi vill förenkla för ideella organisationer så att det blir lätt för människor att ge av sin fritid till det gemensamma. Stöd och villkor för det demokratiska föreningslivet ska vara långsiktiga och tydliga. Idrotten stärker folkhälsan och ger människor ett socialt sammanhang. Det är särskilt viktigt att barn och unga har rättvisa möjligheter att utöva idrott. Vi vill stärka insatserna för att alla barn och unga tidigt i livet ska få möjlighet till rörelse och idrott som ett naturligt inslag i sin uppväxt, i skolan och . Ett brett utbud av fritidsaktiviteter är viktigt för att ta vara på alla barns intressen, stärka folkhälsan i alla åldrar och arbeta förebyggande mot segregation och utanförskap. Alla ska kunna delta på sina villkor oavsett bakgrund och funktionsvariation. Naturen är en viktig plats för oss människor. Vi mår bra av att vara i naturen. Under pandemin blev värdet av närheten till naturen tydligt. Många sökte sig ut i naturen, ofta i närområdet. Friluftslivets förutsättningar behöver säkras och utvecklas så att fler får möjlighet till ett aktivt friluftsliv. Det behövs platser för rörelse, idrott, friluftsliv och övriga föreningslivet – i städer, i mindre orter, på landsbygden och i glesbygd. Tillgången på lokaler och anläggningar ska vara jämställd och jämlik. Vi vill inrätta en särskild fond för att ge kommunerna bättre stöd i planering och byggande av anläggningar. Vi vill att alla ska ha möjlighet att utöva idrott och fritidsintressen på lika villkor. Stöden ska utformas jämställt och det offentliga ska vara en förebild i jämställd sponsring och stöd till elitsatsningar. I vision om ett långsiktigt hållbart samhälle har landsbygderna en nyckelroll – ekologiskt, socialt och ekonomiskt. Levande och utvecklade landsbygder är en förutsättning för att vi ska kunna möta framtidens utmaningar. Det handlar om produktion av livsmedel, vatten, biologisk mångfald, energi, turism, kulturlandskap, teknikutveckling och gröna näringar. Vi vill säkerställa goda förutsättningar för människor att bosätta sig, arbeta, leva och driva företag i våra lands- och glesbygder. finns en obalans mellan stad och landsbygd och det är stor skillnad i tillgång till arbetstillfällen, utbildning, offentlig service, kollektivtrafik, mobiltäckning och bredband. vill driva en rättvis landsbygdspolitik som tar hänsyn till de lokala förutsättningarna. självförsörjning ska öka och alla människor måste ges möjlighet till delaktighet i samhällsbygget. Vi vill stärka lokal demokrati och lokal förvaltning. Samhället står inför en stor grön omställning. Klimatomställningen måste vara rättvis. Ge landsbygderna förutsättningar att bli motorn i klimatomställningen Hela behöver ställa om till fossilfrihet. För boende på landsbygden kan det vara dyrare och svårare att ställa om där avstånden till service och handel är långa. Landsbygderna behöver därför erbjudas stärkt stöd i omställningen. Bilen ska användas där den behövs mest, och där ska man också kunna köra på el. Vi vill bygga 100 000 nya laddstolpar. Elbilsbonusen ska vara högre på landsbygden än i resten av . En skrotningspremie ska införas för att ge incitament att byta bort de mest energislukande fordonen. Öka och EU:s självförsörjning Den senaste tidens förändring av säkerhetsläget har med tydlighet visat hur beroende vi är av handel för att tillgodose grundläggande behov i samhället. ser vi att förutsättningarna för jordbrukare att klara sig ekonomiskt blir allt sämre. vill att livsmedelsstrategin ska revideras och utvecklas så att inte bara självförsörjningsgraden av livsmedel kan öka utan också självförsörjningsgraden av de resurser som behövs för jordbruket, som energi, gödsel, foder, utsäde, arbetskraft m.m. Satsningen på Eldrimner, centrum för mathantverk, måste utökas . För att främja en robust och resilient livsmedelsförsörjning i hela landet behövs regionala insatser för ökad livsmedelsförädling. vill modernisera vattenförsörjningen i hela landet genom ett statligt va-kliv, riktat till små kommuner på landsbygden. Frågan om att minska sårbarheten i jordbruket är inte en strikt fråga för . Det behövs samlade strategier för att hela EU ska klara av att ersätta den fossila energi och konstgödsel som importerats från och . Lika rätt, antidiskriminering och nationella minoriteter Många människor i drabbas av rasism och främlingsfientlighet i sin vardag. Det har vuxit fram ett debattklimat där fördomar och enskilda personers handlingar läggs till grund för slutsatser och generaliseringar om hela grupper. Rasistiska kommentarer, hot och hat som tidigare endast fördes fram i extrema sammanhang sprids nu i kommentarsfält i sociala medier. Det är olagligt och oacceptabelt och måste motverkas så att vi får ett likvärdigt samhälle för alla. Lika rättigheter för alla borde vara en självklarhet. För är det grundläggande att alla människor ska behandlas lika, oavsett kön, könsidentitet eller könsuttryck. Oavsett din ålder, var du kommer ifrån, vem du älskar, vad du tror på eller om du har en funktionsnedsättning – allas rätt är lika rätt. I har vi ett urfolk, samerna, och ytterligare fyra nationella minoriteter – judar, romer, tornedalingar och sverigefinnar. Det betyder ett särskilt åtagande från samhällets sida att se till att barnen kan lära sig sitt språk i skolan eller att äldre får tala sitt språk när svenskan inte räcker till. Att ha tillgång till sitt språk och sin kultur är en rättighet som ska vara självklar. Vi vill införa nationella minoritetsspråk i skolan, inrätta språkcentrum, öka finansieringen till kultursatsningar och ge ett nationellt uppdrag. Återbördande av samiska kvarlevor och offergåvor Samerna har rätt till sin kultur och sin historia. Kvarlevor och offergåvor finns i olika samlingar och på museer runt om i landet. Processen för återbegravning och repatriering är komplicerad och kostsam. Det stora problemet med repatriering av såväl samiska kvarlevor som samiska föremål är ekonomiska resurser. Det är orimligt att det samiska folket ska behöva finansiera det staten har tagit ifrån dem under villkor vi aldrig skulle acceptera . Det behöver göras möjligt för även mindre museer att ta emot och tillgängliggöra samiska föremål för en bredare allmänhet. Alla barn ska ha samma rätt till trygghet, möjligheter och respekt, oavsett hur deras familj ser ut. Heteronormen råder fortfarande alltför ofta i familjepolitiken. Vi vill anpassa familjepolitiken så att den blir mer könsneutral och stärka rättigheterna för stjärnfamiljer liksom för transpersoner. är fortfarande lagstiftningen inte anpassad för transpersoner och icke-binära personer. Det är hög tid att vi får på plats den nya könstillhörighetslag som utretts noga och vars lagförslag lades fram medan ännu var i regering. Vi vill se att lagen kommer på plats före mandatperiodens slut. Lagen skulle underlätta vad som bokstavligt kan beskrivas som livsavgörande utveckling för transpersoner, med utdragna processer som ofta innebär att livet sätts på paus och medför ett stort lidande . Det ska inte krävas medicinsk behandling för att få sin könstillhörighet erkänd juridiskt. Utöver en ny könstillhörighetslag vill också införa ett tredje juridiskt kön, så att de som varken identifierar sig som man eller kvinna ska få ett erkännande i juridisk mening. 8 En stark och trygg välfärd finns stora hälsoskillnader i befolkningen. Var i du bor, var i världen du är född och vilken utbildningsnivå du har avgör risken för att drabbas av sjukdomar. får kvinnor sämre vård och behandling än män. Det är oacceptabelt. Personalen inom vården har under coronapandemin gett allt och mer därtill. Arbetsvillkoren måste förbättras för att se till att fler vill arbeta inom vården. Trots de enorma insatserna har annan vård fått stå tillbaka, vilket har skapat en stor mängd uppskjuten vård. anser att satsningar på vårdpersonal, läkemedel och sjukvårdsutrustning är kloka investeringar. De långa köerna till behandling måste bort. Den nära vården måste stärkas och ska vara navet i en framtida sjukvård där patienten sätts i centrum. Sjukförsäkringen måste förbättras och förstärkas. Den som drabbas av sjukdom och inte kan arbeta måste kunna lita på sjukförsäkringen. Där det går ska det finnas tillräckligt med tid för att kunna komma tillbaka i arbete. Vi vill avskaffa karensdagen. Tänderna är en del av kroppen Många människor kan inte gå till tandläkaren på grund av de kostnader det medför. Det är oacceptabelt i ett välfärdsland som att inte tillgängliggöra en god munhälsa för alla. ser vi hur ojämlikhet och klasskillnader gör att människor går med dåliga tänder. Det finns inga goda skäl att särbehandla en del av kroppen i den allmänna sjukförsäkringen. Det är också dumt, för en dålig munhälsa påverkar också resten av kroppen negativt. har råd med en god tandvård för alla. vill därför att tandvården omfattas av samma högkostnadsskydd som all annan sjukvård. Att man ska kunna föda barn på ett tryggt sätt i hela landet tycker vi är en självklarhet. Det är därför oacceptabelt att förlossningsvården för vissa är otillgänglig och underbemannad. Vi vill se en förstärkning av förlossningsvården med fler vårdmodeller, vårdalternativ och vårdmiljöer. Arbetet mot förlossningsskador måste skalas upp. Många barnmorskor flyr dessutom yrket . Den utvecklingen måste vändas. I den riktade lönesatsning vi vill se på högkvalificerade kvinnodominerade yrken finns barnmorskorna med. Vi vill se ett starkt folkhälsoarbete för en god livskvalitet genom hela livet. Det är viktigt att förebygga ohälsa, både genom att förbättra livsvillkor såsom utbildning och minskade luftföroreningar och genom bättre levnadsvanor. finns stora hälsoskillnader i befolkningen. Var i landet du bor, var i världen du är född och vilken utbildningsnivå du har avgör risken att drabbas av sjukdomar. får kvinnor sämre vård och behandling än män. Det är hög tid att inför en folkhälsolag för att förstärka folkhälsoarbetet och utjämna olikheterna samt tydliggöra de olika beslutsnivåernas ansvarsområden för folkhälsa. Bättre samordning mellan BVC och socialtjänst Vi vill stärka det förebyggande arbetet hos alla de samhällsaktörer som tidigt möter barn och unga för att identifiera riskfaktorer och kunna sätta in åtgärder . Det är viktigt att nå en effektiv samverkan mellan MVC, BVC, förskola, skola och socialtjänst i detta arbete. Barnfattigdom är ett av de största samhällsproblemen i . För att vända utvecklingen vill vi tillsätta en nationell kommission för bekämpning av barnfattigdom. Kommissionen ska utgå från ett barnrättsperspektiv och behandla både trygghetssystemen och kompensatoriska åtgärder direkt riktade till barnen. Vi vill att barn ska få utrymme att vara delaktiga i processen och att barns åsikter ska beaktas i framtagandet av åtgärder. Ge ökade resurser till vårdkompetensrådet Behovet av personal med rätt kompetens är stort inom hälso- och sjukvården. Personalbristen skapar en ökad arbetsbelastning, vilket leder till överansträngning och ytterligare kostnader. finns ett nationellt vårdkompetensråd med uppdrag att långsiktigt samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjning av personal inom vården. De behöver ökade resurser och en ny modell för samverkan så att även yrkes- och professionsorganisationerna involveras i högre grad. Skolan ska ge alla elever lika goda möjligheter, oavsett var de kommer ifrån, oavsett vilka föräldrar de har och oavsett elevernas styrkor och intressen. vill ge skolan mer resurser och se till att resurserna i högre utsträckning fördelas efter behov. Man ska kunna studera på högskola eller universitet oavsett var man kommer ifrån i samhället och landet. vill göra det enklare att ta steget att studera vidare genom att förbättra studenters bostadssituation och ekonomiska trygghet. Vi värnar också om en likvärdig och hög kvalitet i utbildningen på landets alla lärosäten. Nej till vinstutdelande aktiebolag i skolan Våra skattepengar ska inte gå till aktiebolags vinster. Vinster i välfärden ska stanna i välfärden. Därför hör aktiebolag med vinstsyfte inte hemma i skolan. vill att vinster i skolföretag bara ska kunna återinvesteras i verksamheten. Ett fritt och rättvist skolval vill inrätta ett gemensamt antagningssystem för alla skolor, där ingen ska kunna paxa plats på förhand. Alla barn ska få samma chans att gå i önskad skola, oavsett föräldrarnas inkomst, utbildningsnivå eller adress. För att komma till rätta med problemet att skolor väljer bort vissa elever tror vi att det är nödvändigt med ett gemensamt och transparent system som administreras av . Vår utgångspunkt är att eleverna ska kunna välja skola, men skolor ska inte få välja elever. En bättre skola för alla Skolan ska vara en inkluderande miljö och ge förutsättningar till alla barn att lära sig. Vi vill bygga ut elevhälsan och se bemannade skolbibliotek på alla skolor. Vi vill även förstärka undervisningen i modersmål, inte minst i de nationella minoritetsspråken. vill inrätta ett likvärdighetsbidrag för förskolan, liknande det vi redan har drivit igenom för skolan. Fullt utbyggt ska det komma alla förskolor till del men fördelas utifrån ett socioekonomiskt index. Dessa jämlikhetsmiljarder som måste till ska kunna användas till att både anställa fler pedagoger, höja lönerna, erbjuda personalen bättre kompetensutveckling och öka tillgången på specialpedagoger, allt utifrån de lokala behoven. Vi vill också att alla barn som inte går i förskolan aktivt ska erbjudas en förskoleplats och att kommunerna ska följa upp de barn mellan tre och som inte tar del av förskolan. Bättre ekonomi för studenter Den som väljer att plugga vidare ska kunna klara sig ekonomiskt. När satt i regeringen drev vi igenom en höjning av studiebidraget med och såg till att studenter med särskilda skäl får sjukskriva sig på deltid. Vi vill jobba vidare för att alla studenter ska omfattas av a‑kassa och sjukförsäkring på samma villkor som de som jobbar. Vi vill höja studiemedlen med ytterligare . Det ska också gälla över sommaren för att ge studenter bättre möjligheter att klara de snabbt stigande priserna. En arbetsmarknad i förändring kräver en utbildnings- och arbetsmarknadspolitik som ger människor goda möjligheter att välja en ny väg i karriären mitt i livet. Utöver det omställningsstudiestöd som parterna har kommit överens om vill utöka antalet studiemedelsberättigade veckor för dem som återvänder till studier senare i livet. Alla har rätt till en bostad, ett tryggt hem. bostadspolitik motverkar segregation och hemlöshet och minskar klimatutsläppen. Bostadsbristen är ett stort problem både för individer och för samhället i stort. Vi vill att det byggs bostäder som kan efterfrågas av fler, inte minst av unga, studenter, äldre och stora familjer. Den som har för låga inkomster för att efterfråga en bostad på marknadens villkor ska få möjlighet till det genom bostadsbidragssystemet. Det befintliga beståndet av bostäder kan utnyttjas mycket mer effektivt genom att vi gör det lättare för människor att flytta. Bygg mer bostäder för fler människor Bygg mer bostäder till fler genom statliga stöd med särskilt fokus på bra hyresrätter med rimliga hyror. Vi vill införa ett startlån för unga, stimulera byggemenskaper och kollektiva boendelösningar, förenkla så att fler kontor kan omvandlas till bostäder och ge statliga lånegarantier till byggande i delar av landet där bostadsmarknaden är svagare. Vi vill även återinföra energieffektiviseringsstödet för flerbostadshus samt återinföra och utveckla investeringsstödet med minimikrav utifrån livscykelperspektiv. Vi behöver sänka tröskeln till en god bostad så att fler utifrån egen förmåga klarar av att efterfråga en egen bostad. Vi behöver också se till att samhället finns där den enskilde inte har förutsättningarna. I båda fallen behövs ett nationellt ansvar; det räcker inte med att olika aktörer jobbar vidare på sitt håll. Vi vill ha en nationell strategi som samlar relevanta aktörer likt modellen som finns i . Vi behöver se till att fler kommuner tar sitt bostadsförsörjningsansvar, att boendemodellen Bostad först kraftigt utökas och att man ser över möjligheterna att tillskapa en nationell bostadsstiftelse. Vi behöver också tillförlitlig statistik som tydligt visar på hur situationen för hemlösa utvecklas . Vi vill att bostadsbidragen blir ändamålsenliga och att de går att söka också som inneboende. Vi vill utreda systemet för boplikt för att unga människor ska kunna bo kvar i turistsamhällen där husen annars blir alltför dyra. Minska klimatpåverkan från byggsektorn Byggsektorn står för en femtedel av utsläppen av växthusgaser inom . Vi vill göra det lättare att bygga fler hus i trä. För att kraftigt minska klimatpåverkan och användningen av nya naturresurser från byggsektorn vill vi sätta bindande krav på minskade utsläpp från byggnadens hela livstid, dvs. under byggtid, användning och rivning. Klimatdeklarationer är bra, men gränsvärden måste införas omgående och de måste utökas så att mer omfattas. Vi vill stimulera såväl småskaligt som storskaligt återbruk i byggsektorn. Även om det totalt är färre som utsätts för brott har den grova brottsligheten i blivit mer synlig och påtaglig – inte minst den organiserade brottsligheten och det grova våldet. Vi vill angripa kriminaliteten från två håll. Tryggheten ska öka, brottsbekämpningen måste skärpas och kriminella ska ställas till svars för sina brott. ska vi strypa gängens återväxt genom att satsa på förebyggande arbete där hela samhället involveras. Våldet mot kvinnor tar sig många uttryck. Samhället måste kraftsamla och motverka dem alla, oavsett om det rör sig om hedersrelaterat våld och förtryck eller våld i nära relationer. Vi måste prioritera barn som utsätts för våld eller som tvingas bevittna våld mot en anhörig. Rätt polis på rätt plats Polisens kompetens ska användas på ett förnuftigt sätt. Uppgifter som kan utföras av civila handläggare ska inte belasta polisutbildad personal. Vi ser att det behövs mer pengar för att anställa administrativ personal inom polisen. Vi vill därför göra en riktad satsning på detta så länge behovet finns. Insatser för barn i riskzonen för kriminalitet Kriminalitet stoppas bäst långt innan någon kommit i närheten av att begå brott. En samhällsekonomiskt effektiv åtgärd för att komma till rätta med kriminalitet är att satsa på sociala insatser för barn som befinner sig i riskzonen. Det finns framgångsrika satsningar såväl i som utomlands som vi behöver sprida och utveckla, där staten ska vara med och delfinansiera. Mer stöd till brottsoffer Den som har utsatts för brott ska möta kompetenta myndigheter och ha en rak väg till brottsskadeersättning. vill se över systemet för ersättning och stöd till brottsoffer för att stärka offrets ställning. Detta gäller inte minst unga och de som utsatts för våld i nära relation, sexualbrott och hedersbrott. Befolkningen i blir allt äldre, vilket ställer högre krav på pensionssystemet. är det tydligt att man inom vissa yrken orkar jobba längre upp i åldrarna, medan man inom andra yrken behöver gå i pension tidigare. Oavsett ska man kunna leva på sin inkomst när man går i pension. Den allmänna pensionen behöver höjas, med fokus på de lägsta pensionerna. Kvinnor har lägre pensioner än män och det är en följd av ett ojämställt arbetsliv, och det är där de långsiktiga insatserna behöver göras. Som en konsekvens av de ojämställda pensionerna är en stor andel pensionärer med låg inkomst kvinnor. Att höja de lägsta pensionerna är därför en viktig jämställdhetsreform som underlättar livet för många kvinnor med låga inkomster. vill att garantitillägget görs om till en permanent höjning av garantipensionerna. Ett sätt att hantera en ojämställd arbetsmarknad som rör på sig för långsamt är att medge möjligheten att skriva över pensionsrätter mellan partner. Vi vill utöka denna rättighet till sambor för att fler ska kunna göra sina pensioner mer jämställda. AP-fonderna förvaltar , och hur dessa pengar placeras spelar stor roll. Våra pensionspengar ska förvaltas föredömligt och inte bidra till att förstöra miljön, värma upp klimatet eller exploatera människor. satt i regeringen gjordes kraftiga förbättringar, men vi vill se ytterligare skärpta och enhetliga krav för alla AP-fonderna för att nå längre. Hållbarhet ska vara likställt med kravet på avkastning. 9 En fredlig och rättvis omvärld Klimatet, miljöförstöringen, utrotningen av den biologiska mångfalden, pandemier, krig och konflikter – vår tids stora utmaningar är ofta globala och gränsöverskridande och kräver gemensamma ansträngningar för att stoppas. Det säkerhetspolitiska läget är instabilt och konfliktfyllt och det är oroligt på flera platser i världen. invasion av gör att säkerhetsläget försämrats dramatiskt i vårt närområde. Den europeiska säkerhetsordningen är ifrågasatt. Ett demokratiskt land i har blivit invaderat av en auktoritär stat som försöker frånta landet sin rätt till frihet och självbestämmande. Putins krigföring har också redan nu resulterat i att miljontals människor tvingats på flykt, antingen inom gränser eller till närliggande länder, däribland . Vi ser redan hur bränslepriser och matpriser stiger. och är världens största exportörer av vete, och vi riskerar nu en global svältkatastrof. De länder som drabbas är ofta de som redan är hårt ansatta av konflikter, fattigdom och klimatförändringar. Redan syns protester i länder som och där människor som redan är på gränsen till svält nu drabbas av ännu högre matpriser. Tyvärr ser vi att klyftorna i världen bara ökar nu när ekonomin tar fart igen. mer än någonsin behöver världen kraftsamla för att tillsammans möta utmaningarna. De globala hållbarhetsmålen i Agenda och om klimatet ger politiken vägledning och innehåll. Det är mål vi satt upp tillsammans och som vi måste öka ansträngningarna för att nå. Tyvärr har coronapandemin gjort att utvecklingen går bakåt i stället för framåt. Utöver att världens välståndsutveckling nu har stannat av är demokratin i världen satt under stark press. En stor del av världens människor lever i länder där demokratin är på tillbakagång. Journalister, politiker och människor som försvarar miljön och mänskliga rättigheter trakasseras, förföljs och mördas. Hets och hat förgiftar samhällsdebatten.