mot · H9024525 · 2022-04-05 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:191 om bosättningslagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att samtliga rekommendationer genomförs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det uttryckligen ska framgå av 11 a § bosättningsförordningen (2016:39) vilka uppgifter som ryms inom uppgiftsskyldighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bosättningslagen (2016:38) i fråga om viktningen av de faktorer som styr fördelningen av nyanlända samt att bostadssituationen i en kommun ska utgöra ytterligare en faktor, och detta tillkännager för regeringen. Bosättningslagen (2016:38) infördes efter flyktingkrisen då tagit emot rekordmånga asylsökande. Syftet var att öka det kommunala mottagandet av nyanlända och att få till en jämnare fördelning efter hur kommunens förutsättningar ser ut. Sammantaget förväntades detta bidra till ett bättre mottagande och en förbättrad etablering av nyanlända på arbetsmarknaden. I den aktuella skrivelsen (2021/22:107) redovisar regeringen sin bedömning med anledning av iakttagelser och rekommendationer i rapporten – har reformerna levt upp till intentionerna? (RiR 2021:29). Den samlade bedömningen från är att intentionerna har uppnåtts och att myndigheternas arbete i huvudsak fungerar väl. pekar på vissa brister i delar av arbetet. Kritiken gäller dels att inte systematiskt samlar in uppgifter om nyanländas yrkes- och utbildningsbakgrund så att uppgifterna kan användas vid bedömning och beslut om anvisningskommun för att få en bättre matchning till behov på den lokala arbetsmarknaden. menar också att regeringen bör se över hur möjligheten för att ta hänsyn till barnets bästa vid beslut om anvisning kan stärkas. Regeringen aviserar i den aktuella skrivelsen att de ska se över hur barnets bästa vid beslut om anvisning kan stärkas. I övrigt uttalar regeringen inget om insamlandet av uppgifter om nyanländas yrkes- och utbildningsbakgrund för att främja att nyanlända anvisas till kommuner där deras kompetenser är efterfrågade på arbetsmarknaden. Uppgifter om nyanländas yrkes- och utbildningsbakgrund anser att regeringen bör vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att samtliga rekommendationer genomförs. vill särskilt understryka vikten av att systematiskt börjar samla in uppgifter om nyanländas yrkes- och utbildningsbakgrund. Sådana uppgifter skulle kunna bidra till en snabbare etablering av nyanlända på arbetsmarknaden. Att få nyanlända i jobb är en av de i särklass viktigaste integrationsåtgärderna. Att då inte samla in uppgifter som kan gynna nyanländas inträde på arbetsmarknaden kan inte fortsätta. Med tanke på de matchningsproblem som finns på svensk arbetsmarknad är dessa uppgifter också viktiga för att främja en bättre matchning utifrån behov på den lokala arbetsmarknaden. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte väljer att bemöta kritik i denna fråga. I lyfts vissa oklarheter och problem gällande uppgiftsskyldighet gentemot kommunerna. Enligt 11 a § bosättningsförordningen (2016:39) har en uppgiftsskyldighet gentemot kommunerna som innebär att de ska lämna de uppgifter om en nyanländ som behövs för kommunens mottagande av den nyanlända. Men bestämmelsen är oprecis och det saknas en närmare reglering av vilka uppgifter det handlar om. Av framgår att det inte heller funnits en tydlig hållning internt på vilka uppgifter det handlar om. Sådan otydlighet medför en bristande rättssäkerhet men också att handläggningen på försvåras och försinkas. Ytterst försvårar det också mottagandet och integrationen av nyanlända. föreslår därför att det uttryckligen ska framgå av bestämmelsen i 11 a § bosättningsförordningen (2016:39) vilka typer av uppgifter som ryms inom uppgiftsskyldighet. Se över viktningen i bosättningslagen anser att bosättningslagen (2016:38) behöver ses över och framför allt de faktorer som styr fördelningen av nyanlända och viktningen av dessa faktorer. Nuvarande bestämmelse i 7 § andra stycket bosättningslagen anger fyra faktorer: arbetsmarknad, befolkningsstorlek, sammantaget mottagande av nyanlända och ensamkommande barn samt omfattningen av asylsökande som vistas i kommunen. anser att den kommunala situationen rörande bostäder och skolor också bör vara faktorer som det tas hänsyn till vid fördelningen av anvisningar. föreslår därför att bosättningslagen (2016:38) ska ses över i fråga om viktningen av de faktorer som styr fördelningen av nyanlända samt att bostadssituationen i en kommun ska utgöra ytterligare en faktor.