mot · H9024646 · 2022-04-13 00:00:00 — Idéburna verksamheter spelar en viktig roll och tillför stora värden för samhället och enskilda individer, men ett gynnande av en viss driftsform leder i förlängningen till minskad valfrihet, ojämlika konkurrensvillkor och ineffektivare användning av skattebetalarnas begränsade resurser. En helt avgörande del i att underlätta valfrihet och mångfald inom LSS-verksamheter handlar om att säkerställa att det råder konkurrensneutralitet mellan olika utförare. Detta gäller t.ex. tillståndsgivning genom att använda generell tillståndsplikt, likadana ekonomiska villkor oavsett driftsform samt användande av nationella kvalitetskrav. Detta stärker förutsättningarna till fler alternativa driftsformer inom hela den samlade välfärdssektorn. Flera remissinstanser, såsom , och Kommuner och Regioner, anser att det är svårt att uppskatta omfattningen på kostnaderna av den nödvändiga reformeringen av att stärka assistansen. Till exempel efterfrågar kommun en förnyad beräkning av de ekonomiska konsekvenserna av utredningen och en ny ekonomisk analys av lagförslaget i sin helhet. kommun saknar en långsiktig analys av utvecklingen av volymer och kostnader. Det är inte med nu lagda propositionen första gången som en socialdemokratiskt ledd regering brister i sitt beslutsfattande gällande assistansreformen. Regeringen beslutade att tillsätta . Direktiven var tydliga på ett helt avgörande område: ”Förstärkt kvalitet, träffsäkerhet, helhetssyn och mångfald i de stödinsatser som LSS omfattar ska finansieras med besparingar inom assistansersättningen.”[18] Prioriteringen från regeringens sida var därmed klart uttalad redan från början. För säkerhets skull kompletterade regeringen direktiven med följande: ”Med hänsyn till kraftiga kostnadsökningar inom assistansersättningen behöver även ytterligare besparingar göras.”[19] Ovanstående tydliga besparingsdirektiv fortsatte att gälla de kommande två åren. Regeringens reträtt inträffade först . I ett tilläggsdirektiv beslutade regeringen följande: ”Förslagen ska sammantaget inte leda till att behovet av anslagna medel ökar jämfört med dagens nivå. Om några förslag bedöms öka kostnaderna för insatser enligt LSS som en följd av ökad kvalitet och träffsäkerhet ska kostnadsökningen finansieras. Utredaren behöver inte föreslå besparingar inom assistansersättningen så som det framgår av det ursprungliga direktivet. Förslagen ska bidra till en långsiktigt hållbar och kostnadsmässigt effektiv lagstiftning.”[20] Det är mot denna bakgrund och med tanke på komplexiteten i systemen som rör LSS och personlig assistans inte konstigt att hamnade snett. Ansvaret för detta bär regeringen. Det är ett faktum att kostnaderna för assistansersättning och insatser enligt LSS har ökat. Mätt i kronor ökade kostnaderna perioden –2017 i fasta priser gällande såväl assistansersättning som LSS-insatser. Regeringen saknade emellertid en långsiktig grundtanke om hur man skulle kunna utveckla reformen rörande personlig assistans så att kvalitet och rättssäkerhet kunde stärkas och skapa en grundläggande stabilitet och hållbarhet rörande ekonomisk utveckling och finansiering. värnar om assistansreformens långsiktiga hållbarhet, såväl gällande dess kvalitet, valfrihet, rättssäkerhet och ekonomiska åtaganden med hänsyn tagen till de totala samhällsekonomiska kostnaderna. Det är beklagligt att regeringen inte lyckats åstadkomma mer träffsäkra ekonomiska underlag i samband med framtagandet av förslagen om stärkt assistans. Det är en brist som vi menar inte kommer att underlätta det viktiga genomförandet av propositionens förslag. Regeringens bedömning är att när förslagen i propositionen är genomförda fullt ut kommer ytterligare 1 800 individer att beviljas assistansersättning. Andra bedömare menar att det snarare handlar om 2 800 personer. Att regeringens antagande är lägre beror enligt den själv på att inga förslag om ”behov av kontinuerligt stöd som föranleds av medicinsk problematik”, egen vård eller sjukvård finns med i propositionen. anser att assistansreformen är en central frihetsreform som fortsatt ska stärka och ge stöd till dem som verkligen behöver samhällets stöd allra mest. Det är djupt otillfredsställande att de ekonomiska konsekvenserna av regeringens förslag inte är bättre underbyggda och analyserade. Oklara ekonomiska konsekvenser och en oklar finansiering riskerar att skapa stor oro hos många som är beroende av personlig assistans. Så ska det inte behöva vara. Noria Manouchi (M) [1] Regeringens proposition 2021/22:214 Stärkt rätt till personlig assistans – grundläggande behov för personer som har en psykisk funktionsnedsättning och ökad rättssäkerhet för barn. [2] Ibid, se s. 1. [3] Ibid, se s. 1, 35–45. [4] Ibid, se s. 48–50. [5] Ibid, se s. 50. [6] Förslag till statsbudget, proposition 2021/22:1 utgiftsområde 9, se s. 174. [7] Regeringens proposition 2021/22:214 Stärkt rätt till personlig assistans – grundläggande behov för personer som har en psykisk funktionsnedsättning och ökad rättssäkerhet för barn, se s. 46–47. [8] SOU 2021:37 Stärkt rätt till personlig assistans – ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. [9] SOU 1995:126 Kostnader för den statliga assistansersättningen, SOU 2002:13 Utjämning av LSS-kostnader, SOU 2004:103 LSS – Särskilt personligt stöd, SOU 2005:100 God kvalitet i personlig assistans – ändamålsenlig användning av assistansersättning, SOU 2006:69 Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet, SOU 2007:62 Utjämning av kommunernas LSS-kostnader – översyn och förslag, SOU 2007:73 Kostnader för personlig assistans – Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning, SOU 2008:77 Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning, SOU 2012:6 Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning, SOU 2014:9 Förändrad assistansersättning – en översyn av ersättningssystemet, SOU 2017:43 På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen, SOU 2018:88 Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen, samt SOU 2021:37 Stärkt rätt till personlig assistans – ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. [10] SOU 2021:37 Stärkt rätt till personlig assistans – ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. [11] SOU 2018:88 Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen. [12] Rapport från , . [13] beslutade regeringen att ratificera FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. [14] SOU 2018:88 Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen, s. 417. [15] betänkande 2020/21:SoU10, s. 1. [16] Kommittédirektiv 2021:76 Statligt huvudmannaskap för personlig assistans. [17] Regeringens proposition 2021/22:214 Stärkt rätt till personlig assistans – grundläggande behov för personer som har en psykisk funktionsnedsättning och ökad rättssäkerhet för barn, se s. 49–50. [18] Regeringens kommittédirektiv 2016:40, Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen. [19] Ibid, se s. 1. [20] Regeringens kommittédirektiv 2018:35, Tilläggsdirektiv till . [21] Regeringens proposition 2021/22:214 Stärkt rätt till personlig assistans – grundläggande behov för personer som har en psykisk funktionsnedsättning och ökad rättssäkerhet för barn, se s. 49–50.