mot · H9024457 · 2022-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:131 Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att brott mot anmälningsplikten ska kunna utgöra en självständig grund för att ta en person i förvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att fler utvisningar av personer som anses utgöra hot mot säkerhet ska verkställas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att begränsa de ekonomiska rättigheterna för personer vars utvisningsbeslut inhiberas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att husrannsakan ska få vidtas på fler platser och tillkännager detta för regeringen. har under drabbats av en lång rad mycket allvarliga terroristdåd. har en förhöjd terrorhotnivå. Enligt Nationellt centrum för terrorhotbedömning finns det individer, både i och utomlands, som betraktar terrorattentat mot mål i som legitima och som har såväl avsikt som förmåga att genomföra attentat. Kriget i gör oss också påminda även om den hotbild som finns från andra stater. Med den bakgrunden är det av stor vikt att med kraft kan ingripa mot utländska medborgare som bedöms utgöra kvalificerade säkerhetshot. Där fyller lagen om särskild utlänningskontroll en viktig funktion genom att den gör att särskilda åtgärder kan vidtas gentemot utlänningar som bedöms utgöra hot. Lagstiftningen har emellertid stora brister. I samband med den s.k. terroröverenskommelsen 2017 förband sig regeringen att se över lagen om särskild utlänningskontroll. hade Säkerhetspolisen i en särskild inlaga till regeringen påtalat att lagstiftningen var otydlig, svårtolkad och svårtillämpad. Trots detta tog det regeringen efter terroröverenskommelsen att tillsätta en utredning, och lämnade utredningen sitt betänkande. Utredningen föreslog en helt ny lagstiftning med ikraftträdande men först lämnade regeringen en proposition till med föreslaget ikraftträdande . Det kommer alltså att ha tagit från att regeringen förband sig att se över lagen om särskild utlänningskontroll tills en ny lagstiftning kan träda i kraft. Regeringen föreslår i propositionen Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden en ny lag, lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar, som föreslås ersätta den nuvarande lagen om särskild utlänningskontroll. välkomnar den nya lagen och ser i huvudsak positivt på de föreslagna förändringarna. Vi konstaterar dock att flera problem kvarstår som olösta. utgångspunkt är att utländska medborgare som utgör hot mot säkerhet ska lämna landet. Om det av olika skäl inte är möjligt behöver dessa personer hållas i förvar eller övervakas på ett betryggande sätt. I flera uppmärksammade fall har utländska medborgare som utgör säkerhetshot försatts på fri fot på grund av att det har funnits verkställighetshinder. Personer som av både regeringen, Säkerhetspolisen och har bedömts utgöra hot mot säkerhet kan alltså i princip röra sig fritt i det svenska samhället. Om en person som är utvisad enligt lagen om särskild utlänningskontroll kan hållas i förvar är det vanligt att personen åläggs anmälningsplikt. Det är av avgörande betydelse att eller Säkerhetspolisen har uppsikt över personer som utgör hot mot säkerhet. Det är därför av stor vikt att den som är ålagd anmälningsplikt följer denna. Lagen bör därför ändras så att ett brott mot anmälningsplikten ska kunna utgöra en självständig grund för att ta en person i förvar. Det måste också övervägas hur de fall där det inte är möjligt att verkställa utvisningar ska hanteras och på vilket sätt samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot inom ramen för de internationella konventioner som gäller. Det bör även analyseras hur övriga europeiska länder som också är bundna av arbetar med frågorna och vilka slutsatser som kan dras av deras arbete. Mot bakgrund av frågornas gränsöverskridande karaktär finns också skäl att se över hur samarbetet inom Europeiska unionen kan stärkas. Med den utgångspunkten bör regeringen vidta ytterligare åtgärder för att fler utvisningar av personer som anses utgöra hot mot säkerhet ska kunna verkställas. I de fall ett utvisningsbeslut inhibiteras på grund av verkställighetshinder kommer personen, enligt , att få rätt till bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande i de fall de är asylsökande eller till bosättningsbaserade förmåner i de fall de är folkbokförda. Det är rimligt att de personer som kan befaras utgöra allvarliga hot mot säkerhet efter beslut om utvisning inte får rätt till mer än mycket begränsade ekonomiska förmåner. Regeringen bör därför återkomma till med förslag för att ytterligare begränsa de ekonomiska förmånerna för personer vars utvisningsbeslut inhibiteras enligt denna lag. Säkerhetspolisen konstaterar att de personer som är föremål för Säkerhetspolisens intresse sällan bor stadigvarande på en plats. Det är också vanligt att de har sina tillhörigheter utspridda på flera platser. Säkerhetspolisen föreslår därför att husrannsakan enligt denna lag vid synnerliga skäl även ska få genomföras på andra platser än hos utlänningen. delar Säkerhetspolisens bedömning och föreslår att regeringen återkommer till även i denna fråga.