mot · H9024524 · 2022-04-05 00:00:00 — Om anställningsavtalet inte avser heltid, ska arbetsgivaren på arbetstagarens begäran skriftligen ange skälet till detta. Informationen ska lämnas från det att begäran framställts (prop. 2021/22:176 s. 143). anser att förslaget kan ha en viss normerande effekt och underlätta arbetet för rätt till heltid. har tidigare lagt fram förslag i samma riktning men vill ha en tydligare reglering: rätten till heltid bör stärkas genom ändringar i LAS som gör heltid till norm, medan anställningar på heltid ska kunna ingås om parterna kommer överens om detta (se mot. 2012/13:A202 yrkande 1 och mot. 2018/19:383 yrkande 35). Vi vidhåller vår uppfattning men väljer att inte lyfta förslaget på nytt i denna motion. 6.7 Uthyrning av arbetstagare 6.7.1 En skyldighet att erbjuda tillsvidareanställning Regeringen föreslår att ett kundföretag, till en arbetstagare som genom uthyrning har varit placerad hos kundföretaget på en och samma driftsenhet i sammanlagt mer än 24 månader , ska erbjuda en tillsvidareanställning hos företaget. Erbjudandet ska lämnas senast en månad från det att tidsgränsen överskridits. Kundföretaget får bestämma inom vilken tidsfrist arbetstagaren måste svara på erbjudandet. Arbetstagaren ska dock ha skälig tid att ta ställning till erbjudandet. Om arbetstagaren accepterar erbjudandet, upphör anställningen hos bemanningsföretaget utan särskild åtgärd när anställningen hos kundföretaget tillträds. Kundföretaget ska dock ha möjlighet att i stället för att erbjuda en tillsvidareanställning betala en ersättning till arbetstagaren som motsvarar två månadslöner. Betalningen ska i så fall ske som erbjudandet om tillsvidareanställning skulle ha lämnats. Kundföretagets skyldighet ska inte gälla mot arbetstagare som är anställda med särskilt anställningsstöd, i skyddat arbete eller med lönebidrag för utveckling i anställning (prop. 2021/22:176 s. 146). kan konstatera att förslaget innebär en förbättring i förhållande till nuvarande lagstiftning. Enligt vår mening behövs dock helt andra lösningar på de problem som in- och uthyrning av arbetstagare medför. En sådan lösning hade varit en lagändring med innebörden att in- och uthyrning av arbetskraft inte får ske om det tillgodoser ett permanent arbetskraftsbehov hos den inhyrande arbetsgivaren. har lagt fram ett sådant förslag i (se mot. 2021/22:461 yrkande 10, bet. 2021/22:AU7). Vi vidhåller vår uppfattning men väljer att inte lyfta förslaget på nytt i denna motion. 7.1 Ett nytt studiestöd för omställning införs 7.1.1 Ett nytt studiestöd ska införas för att fler vuxna ska kunna vidareutbilda sig Regeringen föreslår att ett nytt statligt och parallellt studiestöd ska införas för att förbättra förutsättningarna för vuxna att finansiera studier. Syftet är att stärka deras framtida ställning på arbetsmarknaden. Stödet ska kallas omställningsstudiestöd och ska bestå av ett omställningsstudiebidrag och ett omställningsstudielån. Grundläggande bestämmelser om omställningsstudiestöd ska tas in i en ny lag. I lagen ska upplysningsbestämmelser införas om att regeringen, trots lagregleringen, ska ha kvar sin restkompetens i de delar det är aktuellt (prop. 2021/22:176 s. 166). välkomnar regeringens förslag. Omställningsstudiestödet möjliggör för fler yrkesverksamma vuxna att förbättra sin kompetens och stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Vi kan konstatera att regeringen hade kunnat införa detta stöd utan att kraftigt försämra arbetstagarnas anställningsskydd. Enligt vår mening bör en del av regeringens förslag kring omställningsstödet ges en delvis annan utformning för att stödet ska bli mer ändamålsenligt. 7.2 Målgrupp och kvalificeringsvillkor för omställningsstödet 7.2.1 En övre åldersgräns för stödet Regeringen föreslår att omställningsstudielån ska få lämnas längst t.o.m. det kalenderår den studerande fyller . Omställningsstudiebidrag ska få lämnas längst t.o.m. det kalenderår den studerande fyller . Rätten till bidrag ska dock begränsas fr.o.m. det kalenderår den studerande fyller . ska omställningsstudiebidrag få lämnas längst t.o.m. det kalenderår den studerande fyller . Bidraget ska då begränsas fr.o.m. det kalenderår den studerande fyller . anser, i likhet med LO, att de föreslagna övre åldersgränserna för omställningsstudiestöd är rimliga. Vi förutsätter att åldersgränsen följer med framtida höjningar av pensionsåldern. Några remissinstanser, däribland , anser att den föreslagna övre åldersgränsen för rätt till omställningsstudiestöd bör följa riktåldern för pension (prop. 2021/22:176 s. 176). delar Sacos uppfattning. Regeringen bör återkomma med förslag om att den övre åldersgränsen för rätt till omställningsstudiestöd bör följa riktåldern för pension. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7.3 Den närmare utformningen av omställningsstudiestödet 7.3.1 Kortaste och längsta tid med stöd Regeringen föreslår att omställningsstudiestöd ska få lämnas för som den studerande bedriver studier på av heltid. Omställningsstudiestöd ska få lämnas i sammanlagt högst för den som har helt stöd, för den som har av helt stöd, för den som har av helt stöd, för den som har av helt stöd, för den som har av helt stöd och för den som har av helt stöd (prop. 2021/22:176 s. 211). anser, i likhet med flera remissinstanser, att inte är en tillräckligt för den som har helt stöd. motsvarar två terminer på högskolan. Många utbildningar som skulle stärka den enskildes ställning på arbetsmarknaden är längre än . För lärare i gymnasieskolan som vill bli behöriga i ytterligare ett undervisningsämne krävs heltidsstudier, motsvarande tre terminer. För en akademiker som vill omskola sig till lärare genom kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) krävs likaså tre terminers heltidsstudier. Regeringens förslag riskerar att leda till att den studerande inte fullföljer sina studier om dessa är längre än , eftersom villkoren för studiestöd förändras kraftigt . Regeringens förslag riskerar även att leda till att personer avstår från att förbättra sin kompetens och stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Därmed motverkas syftet med reformen. anser därför att omställningsstudiestöd ska få lämnas än för den som har helt stöd. Regeringen bör återkomma med förslag om att omställningsstudiestöd ska få lämnas , motsvarande tre terminers heltidsstudier, för den som har helt stöd. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7.4 Administration av omställningsstödet 7.4.1 Yttrande från en omställningsorganisation Regeringen föreslår att om en studerande är anknuten till en omställningsorganisation ska CSN ge den organisationen tillfälle att yttra sig angående om och hur en utbildning kommer att stärka den studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. behöver dock inte ges tillfälle att yttra sig om: (i) den redan har lämnat ett yttrande, (ii) den har meddelat nämnden att den har avstått från att yttra sig, (iii) ansökan avser omställningsstudiestöd före det kalenderår den studerande fyller eller efter det kalenderår han eller hon fyller () eller (iv) ansökan avser omställningsstudiestöd för samma utbildning som den studerande redan har fått omställningsstudiestöd för. Vid prövningen av en ansökan om omställningsstudiestöd ska CSN lägga särskild vikt vid ett sådant yttrande som en omställningsorganisation har lämnat (prop. 2021/22:176 s. 253). kan konstatera att flera remissinstanser har invändningar mot förslaget. För det första finns farhågor om att förslaget riskerar att leda till onödig administration och långa ledtider. För det andra finns farhågor om att bedömningen av hur en utbildningsinsats stärker individens ställning på arbetsmarknaden kommer att bli svår att genomföra på ett rättssäkert och likvärdigt sätt. Sammantaget riskerar detta att leda till negativa effekter för den enskilde. delar dessa farhågor och anser att förslaget bör följas upp för att motverka sådana effekter. Regeringen bör göra en uppföljning av förslaget i syfte att säkerställa att de studerande ges möjlighet till en likvärdig och rättssäker bedömning oavsett vilken omställningsorganisation de tillhör. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7.5 Ekonomisk ram och stegvist införande 7.5.1 Omställningsstudiestödet ska lämnas i mån av tillgängliga medel och införas stegvis Regeringen bedömer att omställningsstudiebidraget ska lämnas i mån av tillgängliga medel (prop. 2021/22:176 s. 283). ställer sig, i likhet med flera remissinstanser, tveksamt till regeringens bedömning. För det första finns det en uppenbar risk att medlen inte räcker till. Många arbetstagare kommer därmed inte att ges möjlighet att få omställningsstudiestöd – trots att de utgör målgruppen och uppfyller kvalificeringsvillkoren. För det andra har arbetstagarsidan, genom principöverenskommelsen, gjort stora eftergifter i form av kraftigt försämrad anställningstrygghet för att få till stånd ett system för omställning. Om omställningsstudiebidraget, som utgör av omställningsstudiestödet, endast ska lämnas i mån av tillgängliga medel har arbetstagarsidan tvingats till eftergifter utan att vara garanterad att få något i gengäld. Det är inte rimligt. Varför ska arbetstagarna acceptera kraftigt försämrad anställningstrygghet om de inte ens är garanterade att få omställningsstudiestöd? Enligt vår mening bör alla som uppfyller kvalificeringsvillkoren garanteras stöd – det ska inte vara beroende av tillgång på medel. För att säkerställa detta bör implementeringen av omställningsstudiestödet följas upp. Regeringen bör följa upp implementeringen av omställningsstudiestödet i syfte att säkerställa att de individer som uppfyller villkoren för stödet garanteras stöd. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. kan konstatera att regeringen för ett mycket kort resonemang kring omställningsstudiestödets införande och finansiering (prop. 2021/22:176 s. 286). Enligt regeringen ska stödet införas stegvis och skalas upp efter hand, för att vara fullt utbyggt . De förbättringar som föreslås för arbetstagarna, i form av omställningsstudiestöd, kommer således att vara på plats betydligt senare än de försämringar som föreslås för arbetstagarna (i form av kraftigt försämrad anställningstrygghet). Det är anmärkningsvärt. Rimligen borde förändringarna genomföras parallellt. Vad gäller stödets finansiering hänvisar regeringen bl.a. till sitt förslag om att ”reformera” räntan på studielån, ett förslag som aviserades i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 15 Studiestöd). avvisar bestämt regeringens förslag om höjda räntor på som ett sätt att delfinansiera omställningsstudiestödet (se mot. 2021/22:3278 s. 45). Förslaget är bl.a. tveksamt ur jämställdhetssynpunkt eftersom kvinnor har studielån i högre utsträckning än män, medan män oftare har kortare utbildning och i större utsträckning utgör målgruppen för omställningsstudiestöd. Kvinnor med hög utbildning och studielån kommer således att delfinansiera ett omställningsstudiestöd som främst kommer att gynna män med kort utbildning. Det är anmärkningsvärt att en socialdemokratisk regering väljer att lägga fram ett sådant förslag. Enligt bör arbetsgivarna vara med och finansiera omställningsstudiestödet. De har ju, genom principöverenskommelsen och sedermera regeringens proposition, fått igenom mycket kraftiga försämringar av anställningsskyddet. Rimligen borde arbetsgivarna få betala någonting för detta. Regeringen bör återkomma med förslag om hur arbetsgivarna kan vara med och finansiera omställningsstudiestödet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8 Grundläggande omställnings- och kompetensstöd 8.1 Ett grundläggande omställnings- och kompetensstöd införs Regeringen föreslår att det ska införas ett grundläggande omställnings- och kompetensstöd som syftar till att stärka enskilda personers framtida ställning på den svenska arbetsmarknaden. Stödet ska bestå av ett offentligt grundläggande stöd till enskilda personer som inte omfattas av kollektivavtal eller kan få stöd genom en omställningsorganisation och en statlig ersättning till arbetsgivare som finansierar omställningsorganisationer. Bestämmelser om det grundläggande omställnings- och kompetensstödet ska tas in i en ny lag. Lagen ska benämnas lagen om grundläggande omställnings- och kompetensstöd (prop. 2021/22:176 s. 289). välkomnar regeringens förslag. Personer som inte omfattas av kollektivavtal, eller kan få stöd av en omställningsorganisation, bör ges samma möjligheter till omställning och kompetensutveckling som personer som omfattas av kollektivavtal och därmed i regel har tillgång till en omställningsorganisation. Det ger fler arbetstagare möjlighet att stärka sin omställningsförmåga som det skapar en bättre likvärdighet mellan grupper av arbetstagare. är det, som LO anför i sitt remissvar, rimligt att arbetsgivare med kollektivavtal inte särbehandlas. Därför är det rimligt med en statlig ersättning till arbetsgivare som finansierar omställningsorganisationer. Enligt vår mening bör dock en del av regeringens förslag kring det grundläggande omställnings- och kompetensstödet ges en delvis annan utformning för att stödet ska bli mer ändamålsenligt. 8.2 Kammarkollegiet som ansvarig myndighet Regeringen föreslår att Kammarkollegiet ska fatta beslut i ärenden om grundläggande omställnings- och kompetensstöd (prop. 2021/22:176 s. 293). ställer sig, i likhet med flera remissinstanser, tveksamt till om Kammarkollegiet bör vara ansvarig myndighet och fatta beslut i ärenden om grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Kammarkollegiet är inte expertmyndighet när det gäller omställnings- och kompetensstöd eller när det gäller andra frågor inom arbetsmarknads- eller utbildningsområdet. Det faktum att myndigheten har erfarenhet av att dels handlägga individärenden, dels hantera stora upphandlingar, vilket regeringen bl.a. anför som skäl för förslaget, är inte tillräckligt. Flera remissinstanser, bland dem , ser behov av att låta en egen myndighet ansvara för det nya statliga åtagandet kring grundläggande omställnings- och kompetensstöd. delar denna uppfattning. Regeringen bör återkomma med förslag om att inrätta en egen myndighet med ansvar för grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8.3 Offentligt grundläggande omställnings- och kompetensstöd till enskilda 8.3.1 Stöd ska lämnas i mån av tillgång på medel Regeringen föreslår att offentligt grundläggande omställnings- och kompetensstöd ska få lämnas i mån av tillgång på medel. Det ska införas en bestämmelse som upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om prioriteringar av medel (prop. 2021/22:176 s. 301). ställer sig, i likhet med flera remissinstanser, tveksamt till regeringens förslag. Enligt vår mening bör alla som uppfyller villkoren garanteras stöd – det ska inte vara beroende av tillgång på medel. För att säkerställa detta bör implementeringen av omställningsstudiestödet följas upp. Regeringen bör följa upp implementeringen av det grundläggande omställnings- och kompetensstödet i syfte att säkerställa att de individer som uppfyller villkoren för stödet garanteras stöd. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8.3.2 Krav på anknytning till svensk arbetsmarknad Regeringen föreslår att stöd ska få lämnas till den som för ansökan om stöd förvärvsarbetar eller senast har förvärvsarbetat i hos en arbetsgivare som: (i) är registrerad hos (ii) inte är bunden av ett kollektivavtal och (iii) inte finansierar en registrerad omställningsorganisation (prop. 2021/22:176 s. 310). anser, i likhet med flera remissinstanser, däribland , att stödet även ska få lämnas till den som arbetar på ett företag som har kollektivavtal men där det saknas bestämmelser om omställningsstöd. Den som arbetar under ett sådant kollektivavtal riskerar annars att inte få stöd från vare sig någon av parternas omställningsorganisationer eller Kammarkollegiet. Regeringen bör återkomma med förslag om att det grundläggande omställnings- och kompetensstödet även ska få lämnas till den som för ansökan arbetar på företag som har kollektivavtal men där det saknas bestämmelser om omställningsstöd. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8.3.3 En övre åldersgräns för stödet Regeringen föreslår att stöd inte ska få lämnas till den som har fyllt (prop. 2021/22:176 s. 319). anser, i likhet med flera remissinstanser, att stödet ska vara tillgängligt för personer upp till den s.k. riktåldern. Regeringen bör återkomma med förslag om att den övre åldersgränsen för rätt till grundläggande omställnings- och kompetensstöd bör följa riktåldern för pension. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8.4 Ersättning till arbetsgivare som finansierar registrerade omställningsorganisationer 8.4.1 Registrering av omställningsorganisationer Regeringen föreslår att en organisation ska registreras som omställningsorganisation om den (i) tillhandahåller eller, om verksamheten är nystartad, avser att tillhandahålla grundläggande omställnings- och kompetensstöd som väsentligen motsvarar stödet enligt denna lag och under villkor som inte är påtagligt mer begränsande än de villkor som gäller för stöd enligt denna lag, (ii) finansierar tillhandahållandet av grundläggande omställnings- och kompetensstöd genom avgifter från arbetsgivare, (iii) har tillgång till relevant kompetens, (iv) har tillräcklig finansiell kapacitet och (v) i övrigt är lämplig för att utöva verksamheten. Det ska införas en bestämmelse som upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om kraven för registrering (prop. 2021/22:176 s. 329). anser, i likhet med , att kraven för registrering inte är tillräckliga för att eliminera risken för oseriösa aktörer. Det finns en uppenbar risk att det nya stödet, liksom i annan skattefinansierad verksamhet, drar till sig olämpliga aktörer som ser en möjlighet att tjäna pengar. Det finns en mängd exempel på detta inom det arbetsmarknadspolitiska området. För att motverka detta bör kraven för registrering förtydligas ytterligare. Regeringen bör återkomma med förslag om tydligare krav för registrering av omställningsorganisationer i syfte att eliminera risken för oseriösa aktörer. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8.4.2 Avregistrering av omställningsorganisationer Regeringen föreslår att en omställningsorganisation ska avregistreras om (i) organisationen begär det, (ii) förutsättningarna för registrering är uppfyllda eller (iii) organisationen inte fullgör sin uppgifts- eller anmälningsskyldighet (prop. 2021/22:176 s. 333). anser, i likhet med , att även oegentligheter hos en omställningsorganisation, såsom ekonomisk brottslighet eller fusk, bör leda till avregistrering. Regeringen bör återkomma med förslag om att oegentligheter hos en omställningsorganisation bör leda till avregistrering. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ciczie Weidby (V)