ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9024660 · 2022-04-20 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:205 om arbete mot den organiserade ekonomiska brottsligheten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra de åtgärder som föreslår och tillkännager detta för regeringen. Den organiserade brottsligheten hotar det demokratiska samhället. För att kriminella aktörer ska kunna använda sina brottsvinster, från exempelvis narkotikaförsäljning, krävs ofta avancerade former av ekonomisk brottslighet. I om arbete mot den organiserade ekonomiska brottsligheten konstaterar att det finns flera omständigheter som gör att inte fullt ut kan arbeta effektivt mot den organiserade ekonomiska brottsligheten. Bland annat konstaterar att regeringen inte har gett rätt förutsättningar för att myndigheten fullt ut ska kunna bedriva ett effektivt arbete. I rapporten framkommer det svårigheter i samarbetet mellan och på grund av att den regionala indelningen skiljer sig mellan myndigheterna. Vidare framkommer att det finns en otydlighet gällande ansvarsförhållandena mellan och när det gäller underrättelseverksamheten. Underrättelseverksamheten saknar också vissa rättsliga förutsättningar. Det handlar dels om att inhämtningslagen inte är tillämplig för underrättelseverksamheten eftersom brottskatalog inte omfattar brott med straffminimum om fängelse , dels om att underrättelseverksamheten saknar direktåtkomst till penningtvättsregistret samt konto- och värdefackssystemet. riktar ett antal rekommendationer till och till regeringen. Till regeringen rekommenderar en förutsättningslös översyn av uppdrag och konstruktion. Vidare rekommenderas regeringen säkerställa att får förutsättningar att bedriva ett effektivt arbete mot den organiserade brottsligheten genom att se till att underrättelseverksamheten har rättsliga förutsättningar för att upptäcka och förhindra ekonomisk brottslighet klargöra ansvarsförhållandena mellan ekobrottsmyndigheten och polismyndigheten när det gäller underrättelseverksamheten. För att effektivt ska kunna förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet är det nödvändigt att myndigheten ges rätt yttre förutsättningar av regeringen. Regeringen bör därför genomföra de åtgärder som föreslår i sin rapport.
mot · H9024682 · 2022-04-22 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:225 Den offentliga sektorns tillgängliggörande av data ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna att undanta relevanta försvars- och säkerhetsmyndigheter från den föreslagna lagens tillämpningsområde och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår i propositionen en ny lag om den offentliga sektorns tillgängliggörande av data. Den föreslagna lagen genomför Europarlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Det s.k. öppna data-direktivets syfte är att främja användningen av öppna data och stimulera innovation inom produkter och tjänster genom vidareutnyttjande av information som tillgängliggörs av den offentliga sektorn. Ett antal remissinstanser lyfter farhågor kring ökade risker vad avser myndigheternas informationssäkerhet med den nya lagens införande, särskilt sett till lagens tillämpningsområde och bredden av myndigheter som kommer att omfattas. Det finns vidare en påtaglig osäkerhet kring vad lagens införande kan innebära i form av ökad administration och tröghet i arbetsprocesser och rutiner inom det offentliga. Det är uppenbart att lagens införande kan skapa ökade risker för myndigheternas informationssäkerhet. I propositionen saknas dock uttömmande resonemang om dessa risker – särskilt vad avser kritiken från försvars- och säkerhetsmyndigheterna i deras remissvar. Den föreslagna regleringen kan bidra till att skapa osäkerhet och obefogad administration kring informationshanteringen för de myndigheter som ansvarar för säkerhet. Problem kan även uppstå i form av att information som av en enskild myndighet inte bedömts som säkerhetskänslig blir det då den kombineras med annan tillgänglig myndighetsinformation. Detta gäller särskilt information från försvars- och säkerhetsmyndigheter. Av artikel 4.2 i fördraget om Europeiska unionen framgår att medlemsstaters suveräna rättigheter avseende nationell säkerhet ska respekteras och detta särskilt ska gälla statliga funktioner vars syfte är att hävda territoriell integritet och skydda den nationella säkerheten. Utifrån detta bör man beakta det som Försvarsmakten anför i myndighetens remissvar och se över förutsättningarna för att Försvarsmakten undantas från den föreslagna lagens tillämpningsområde. Det finns vidare skäl att se över om närstående myndigheter till Försvarsmakten bör undantas på samma sätt. Därför anser att regeringen bör se över förutsättningarna att undanta relevanta försvars- och säkerhetsmyndigheter från den föreslagna lagens tillämpningsområde. Boriana (M)
mot · H9024683 · 2022-04-22 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:217 Stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge relevanta myndigheter förutsättningar att lagra biometriska data och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår i propositionen åtgärder som syftar till att stärka kvaliteten i folkbokföringen. Det föreslås att ska få utökade möjligheter att göra kontrollbesök. För att komma till rätta med problemet att någon felaktigt är folkbokförd på en fastighet eller i en lägenhet som någon annan är folkbokförd på, äger eller hyr, föreslås att under vissa förutsättningar ska kunna besluta att personen i stället ska folkbokföras i den kommun där han eller hon tidigare var folkbokförd. står bakom regeringens förslag och menar att detta är steg i rätt riktning, om än inte tillräckligt. Det krävs också ytterligare möjligheter för myndigheter att lagra biometriska data, vilket även påtalats av ett flertal remissinstanser. Exempelvis förordar ny teknik som innebär att myndigheter i stället för att lagra exempelvis fysiska fingeravtryck sparar digitala representationer av dessa med hjälp av adekvata skyddsåtgärder. Syftet är att det inte ska gå att återskapa det fysiska fingeravtrycket från det digitala. Således anser vi att relevanta myndigheter inte enbart ska ges möjlighet att kontrollera biometriska data utan även få rätt förutsättningar att i vissa fall lagra dem. Myndigheterna bör få de verktyg som krävs för att stävja fusk och organiserad brottslighet och för att komma till rätta med det omfattande skuggsamhälle som växt fram.
mot · H9024687 · 2022-04-26 00:00:00 — Vi vill avslutningsvis lyfta fram några remissinstansers synpunkter. framhåller att en så pass viktig samhällsfunktion som Arbetsförmedlingen måste reformeras med gediget forskningsstöd, vara väl förankrad bland olika intressenter och genomföras på ett för alla inblandade parter transparent sätt. Enligt uppfyller regeringens reformering av Arbetsförmedlingen inget av dessa krav. motsätter sig den pågående reformeringen av Arbetsförmedlingen då den leder till otillräcklig förmåga att trycka tillbaka långtidsarbetslösheten samt att orter i glesbygd lämnas utan en uthållig arbetsförmedling. utvärdering (IFAU) är mycket kritiskt till den snabba reformeringen av Arbetsförmedlingen. Enligt IFAU saknas det evidens för att privata utförare av arbetsmarknadspolitik når bättre resultat än offentliga. Om något verkar privata utförare snarare leda till högre kostnader för arbetsmarknadspolitiken. Enligt IFAU finns det därmed inget stöd för att den föreslagna reformeringen bidrar till en effektivare arbetsmarknadspolitisk verksamhet. IFAU konstaterar avslutningsvis att det saknas en konsekvensanalys av den pågående reformeringen. Enligt IFAU är det märkligt att en så omfattande reformering kan genomföras utan en noggrann analys av effekter och kostnader. delar den omfattande kritik som ovanstående remissinstanser ger uttryck för. Vi noterar att regeringen framhåller att de synpunkter som remissinstanserna har lämnat kommer att utgöra underlag i det fortsatta arbetet med förordningsändringar eller med annan styrning av Arbetsförmedlingen (prop. 2021/22:216 s. 20). Vi förutsätter att så sker. Ett första steg vore att stoppa den pågående reformeringen och lyssna in den omfattande kritik som remissinstanserna framför. Vi har dock inga större förhoppningar om att så kommer att ske. Ciczie Weidby (V)
mot · H9024698 · 2022-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:220 Sjukersättning till äldre i förvärvsarbetande ålder Regeringen har överlämnat en proposition till med förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken, som riskerar att vi återigen får en sjukförsäkring som präglas av passivitet och riskerar att alltför många lämnar arbetslivet . Det finns stora risker att vi kommer att få se en utveckling där fler personer förtidspensioneras i stället för att genom aktiva rehabiliteringsinsatser stöttas tillbaka i tidigare eller nytt arbete. Det borde vara självklart att ta till vara den arbetsförmåga som finns hos den sjukskrivne oavsett om man nått . Propositionen innebär att det som varit vägledande för utformningen av sjukförsäkringen, en aktiv sjukskrivningsprocess som påskyndar återgången i arbete, i stället leder till att vi återigen får en sjukförsäkring som präglas av passivitet. Alla de reformer som genomförs inom pensionssystemet, bl.a. att riktåldern för pension kommer att höjas , har i syfte att vi ska jobba längre. Regeringens förslag går i en helt annan riktning. Alla de som har en arbetsförmåga kommer att behövas på arbetsmarknaden och då kan vi inte ha ett sjukförsäkringssystem som leder till att äldre med förmåga att arbeta lämnar arbetsmarknaden via sjukersättningen. Regeringen har monterat ned rehabiliteringskedjan och även avskaffat den bortre tidsgränsen, vilket har lett till fler långtidssjukskrivna utan aktiva rehabiliteringsinsatser. Att välja en lösning som handlar om att gömma och glömma denna grupp sjukskrivna genom förtidspensionering innebär att de förvisas till ett utanförskap. I propositionen benämns underlättandet att få sjukersättning för dem som närmar sig ålderspension som en ”trygghetspension”. Detta begrepp är sakligt felaktigt eftersom förslaget inte utgör någon ålderspensionsförmån. Det är därför direkt vilseledande att beskriva förmånen som trygghetspension. i (M)
mot · H9024701 · 2022-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:234 Fordon ska kunna klampas i fler fall ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nuvarande tidsgränsen för klampning bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klampningen bör kvarstå till dess att grunden för klampningen har åtgärdats och tillkännager detta för regeringen. Propositionen har sin grund i de förändringar som sker i samband med införandet av mobilitetspaketet. Det huvudsakliga förslaget innebär att lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd kompletteras så att åtgärder enligt lagen ska få vidtas i fler fall än . Vi ställer oss i huvudsak bakom propositionen, dock med en förändring. Regeln om maximal tid för klampning i samband med administrativa brister får alltför ofta effekten av att åkeriet väntar ut tidsgränsen för att polisen ska låsa upp klampen. När klampen är upplåst och polisen lämnar platsen försvinner, i alltför många fall, också ekipaget från platsen. Trots att åkeriet påförts en sanktionsavgift väljer sålunda föraren/åkeriet att lämna platsen utan att betala sanktionsavgiften. För den seriösa transportnäringen är det ett problem när aktörer som bryter mot regelverket avviker utan att göra rätt för sig. I flera andra europeiska länder kvarhålls fordonet till dess att brister är åtgärdade och eventuella böter eller sanktionsavgifter är betalda. För att säkerställa en sund konkurrens ser vi att det bör gälla likartade villkor för de utländska aktörer som väljer att bryta mot regelverket här i , dvs. att klampningen kvarstår till dess att grunden för klampningen har åtgärdats. Likhet inför lagen är en viktig princip som ska vara vägledande i arbetet med att skapa en sund transportnäring med sjysta villkor.
mot · H9024702 · 2022-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:232 Ett modernt offentligt belöningssystem och de allmänna flaggdagarna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dagen för val till inte bör vara en flaggdag och tillkännager detta för regeringen. ser det som en självklarhet att påbjuda flaggning med den svenska flaggan som en markering över vissa dagars särskilda betydelse för det svenska samhället. I ljuset av detta framstår det inte som självklart att flagga vid dagen för val till . Flaggdagar bör primärt vara tillägnade dagar som är av symboliskt viktig nationell betydelse. menar att valdagen till inte är av sådan dignitet att flaggning är befogat.
mot · H9024705 · 2022-05-03 00:00:00 — Det finns stora behov av särskilt anpassade placeringsformer för barn och ungdomar med psykosociala problem och behov av nära och utökat vuxenstöd. Nya alternativa placeringsformer för barn och unga med beroende och psykisk ohälsa bör tas fram och behandlingsfamiljer med förstärkt stöd bör prioriteras framför institutionsvård. Regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att utreda möjligheten till fler alternativa placeringsformer, särskilt utifrån flickors behov. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Momodou (V) [1] . [2] S2021/02861. [3] Sis årsredovisning, 2020. [4] (S2019/00643). [5] . [6] mot. 2017/18:4046. [7] Lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård.
mot · H9024707 · 2022-05-03 00:00:00 — Rethinking macroeconomic policy after the great recession, , . [38] Finanspolitiska rådets rapport . [39] Ibid. [40] Kopits, G och S. Symansky (1998), ”Fiscal Policy Rule”. Occaasinal Paper 162 , IMF. [41] IMF (2018), ”How to Select Fiscal Rules, A Primer; How To Note No 9”. [42] Det primära sparandet är lika med det finansiella sparandet exklusive kapitalinkomster och kapitalutgifter. [43] En översyn av överskottsmålet (SOU 2016:67). [44] . [45] Ibid. [46] IMF, ”Mitigating climate change – growth – and distribution-friendly strategies”. World Economic Outlook 85–144 (2020). [47] Klimatpolitiska rådets rapport . [48] Se och . [49] (2022), ”Hållbarhetsrapport för de offentliga finanserna”. [50] Baserat på () BNP-prognos på . [51] IMF (2018), ”How to Select Fiscal Rules, A Primer; How To Note No 9”. [52] Riksgälden (2016), ”Statsskuldens roll i ekonomin”. [53] Ibid, s. 52. [54] , dnr 2022:33. [55] Forena (2022), Stora pensionsrapporten. [56] Med låg ekonomisk standard avses en ekonomisk standard av medianvärdet för riket. [57] (2022), Nyblivna pensionärers kompensationsgrader. [58] Riktåldern bestäms utifrån medellivslängdens utveckling och styr åldern för när man tidigast kan ta ut allmän pension, eller få garantipension och bostadstillägg. Riktålder föreslås tillämpas och då vara . [59] Forena (2022), Stora pensionsrapporten. [60] (2022), Hur är pensionärernas ekonomiska [61] Proposition 2018/19:134 Förbättrat grundskydd för pensionärer. [62] betalas av bruttoinkomsten upp till taket endast in för de med bruttoinkomst över 8,07 inkomstbasbelopp. För de med inkomster under 7,5 inkomstbasbelopp uppgår inbetalningarna till och för de med inkomster mellan 7,5 och 8, 07 inkomstbasbelopp betalas mellan . [63] (2021), Effekter av höjda avgifter till det allmänna pensionssystemet. [64] De höjda inbetalningarna om leder till en höjning av inkomstindex . Det beror på att det endast är på inkomster upp till taket som den allmänna pensionsavgiften betalas in, som i förslaget avvecklas, medan inkomstindex påverkas av samtliga inkomster. [65] Pensionerna ökar i stället för eftersom premiepensionen inte räknas upp med inkomstindex (2022:231). [66] Uppräkningen av pensionsrätter ska, i den mån det är möjligt, göras så att alla får en pension motsvarande vad 18,5 procents pensionsrätt skulle ha givit. [67] (2021), Utdelning av överskott ur inkomstpensionssystemets buffertfond. [68] Följdeffekter av förslagen, på exempelvis jobbskatteavdrag och arbetsgivaravgifter, är inkluderade. [69] 2022:426. [70] (2022), Analys av förutsättningar för höjda inkomstgrundade pensioner och (2022), Hållbarhetsrapport för de offentliga finanserna.
mot · H9024710 · 2022-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:233 Nya uppgifter om den tilltalades ålder i straffprocessen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rekvisitet väsentligen gällande resning till den tilltalades nackdel ska strykas och tillkännager detta för regeringen. Problematiken med att offentligheten inte vet hur gamla brottslingar är har sin grund i den ansvarslösa migrationspolitiken. Låga beviskrav för hur gamla migranter är, och vilka de är, har gett incitament för många att ljuga om både härkomst och ålder. När de sedan begår brott finns liknande incitament att hävda en ålder de inte har. Att skarpare regelverk behövs på det migrationsrättsliga området är vida accepterat, men detta ärende tar vid där det haveriet slutar. Utökade möjligheter till resning i dessa fall är ett steg i rätt riktning från regeringen. Möjligheten att döma brottslingar utifrån deras rätta ålder ska finnas. Det finns dock en del av förslagen som bör bemötas mer kritiskt. Regeringen föreslår ett väsentlighetsrekvisit för resning till den tilltalades nackdel, vilket de inte gör om resning till den tilltalades fördel. Kritiken blir än mer gällande när regeringens uppfattning är att det inte är möjligt att ange några generella riktlinjer för när väsentlighetskravet ska anses vara uppfyllt. Att både göra skillnad på resning till den tilltalades fördel och nackdel och lämna rekvisitets innebörd till rättstillämpningen torde anses vara alltför vagt för att accepteras av . bör därför tillkännage för regeringen att väsentlighetsrekvisitet för resning till den tilltalades nackdel bör strykas. Det bör vara tillräckligt att den tilltalade sannolikt skulle ha dömts till en svårare eller mer ingripande påföljd, eller annan utgång i utvisningsfrågan.
mot · H9024711 · 2022-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:231 Skärpt syn på våldtäkt och andra sexuella kränkningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om differentierade straffskalor för sexualbrott mot barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge i uppdrag att analysera lagändringarnas genomslag i utdömda påföljder och tillkännager detta för regeringen. I ärendet gör regeringen något länge förespråkat, nämligen en större översyn av straffskalor för en viss typ av brott. Ärendets typ är nödvändig för en betydande påverkan på straffskalor utan att rubba den inbördes värdering av olika brotts allvar som straffskalorna utgör. Det finns dock avvägningar gällande den föreslagna regleringen kring sexualbrott mot barn som bör ifrågasättas. Barn är extra skyddsvärda, och i synnerhet när det gäller så pass kränkande brott som sexualbrott. Ett brottsoffers ålder beaktas visserligen i liten mån i straffmätningen, men att likställa straffskalorna för exempelvis sexuellt övergrepp och sexuellt övergrepp mot barn är ovärdigt. Detta gäller särskilt när sexualbrottens allvar överlag ses över och de ställs i relation till varandra. Regeringen bör därför återkomma med förslag om ytterligare skärpta straff, även höjt straffminimum, för sexualbrott mot barn. Även om regeringen nu föreslår straffskärpningar finns det skäl att vidare analysera tillämpningen. Svensk straffrätt har, genom både relativt låga straffskalor och diverse s.k. rabatter, länge betingats av att de utdömda straffen är låga i jämförelse med brottens allvar. Givet att regeringen nu lägger fram förslag om skärpta minimistraff bör genomslaget av förändringarna analyseras och ligga till grund för nya ställningstaganden. Om förslagen inte resulterar i en betydande höjning av utdömda strafftider för sexualbrott bör ytterligare åtgärder vidtas.
mot · H9024713 · 2022-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:99 Vårändringsbudget godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt regeringens förslag med de ändringar som framgår av tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utvärdera klimatbonusens kostnad och tillkännager detta för regeringen. har utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård ökat spektakulärt. Enligt var utfallet för utgiftsområdet 2012, en bråkdel av de 20,95 miljarder som regeringen budgeterade , 2022. Även med hänsyn tagen till miljöfrågors berättigade prioritet – liksom viss inflation – så representerar denna utveckling ett storskaligt slöseri med allmänna medel. Till saken hör att tunga remissinstanser, såsom och , har haft synpunkter på hur dessa medel har använts. Mot bakgrund av ovanstående är det uppseendeväckande att regeringen utan vidare ökar anslaget till utgiftsområde 20 med ytterligare 3,85 miljarder, en förändring som väsentligen styrs av en ökning av anslaget 1:8 Klimatbonus med 3,90 miljarder, i klartext en statligt finansierad subvention av elbilar och laddhybrider (och ett mer begränsat antal gasbilar). Den sammanlagda kostnaden för denna utgiftspost skulle därmed hamna på 7,41 miljarder, en anmärkningsvärt hög summa. publicerades beräkningar från Industriteknik som visade att en tredjedel av dessa miljöbilar hamnade utomlands, huvudsakligen i . Exporten kan i någon mån bromsas av att man behöver äga bilen i innan premien betalas ut. Frågan adresserades i ett pm från (2020). Men problemet kvarstår. motsätter sig inte en gradvis övergång från fossildrift till eldrift, men man bör förhålla sig avvaktande till en forcerad tidsplan för denna övergång. Efterfrågan på eldrivna fordon är redan förhållandevis hög och behöver alltså inte förstärkas ytterligare med statliga subventioner. Den senaste vintern rådde dessutom allvarlig brist på el med skenande priser som följd, en problematik som riskerar att återkomma under de närmast kommande vintrarna. Att i denna situation lägga betydande belopp på att skapa en ytterligare artificiell efterfrågan på eldrivna fordon borde vara kontroversiellt. Batteridriften är dessutom behäftad med annan problematik, givet att tillgången på kobolt (som krävs för tillverkning av batterier) är begränsad. En stor andel av världsmarknadens kobolt kommer från , där arbetsförhållandena väcker frågor. Inget av detta innebär att ska sluta med att investera i eldrift, som definitivt har fördelar, men en dramatisk ökning av subventionerna måste kunna ifrågasättas. Förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och anslag Beslutad ram/anvisat anslag Förändring av ram/anslag Ny ram/Ny anslagsnivå Avvikelse mot regeringen (SD) Allmän miljö- och naturvård –3 900 000 –3 900 000 Summa anslagsförändring på ändringsbudget