mot · H9024487 · 2022-03-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:182 Efterlevandestöd för barn som får vård eller boende bekostat av det allmänna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en mer utförlig analys av förslagets konsekvenser och eventuella förslag på hur dessa konsekvenser ska hanteras och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår genom proposition 2021/22:182 Efterlevandestöd för barn som får vård eller boende bekostat av det allmänna att efterlevandestöd inte ska lämnas till barn som vårdas eller bor i familjehem, bostad med särskild service, stödboende eller HVB-hem som bekostas av det allmänna. Förslaget innebär att bestämmelserna motsvarar vad som gäller för underhållsstöd till barn i motsvarande situationer. Barnet bedöms i dessa situationer få sitt behov av grundtrygghet tillgodosett av det allmänna på ett sådant likvärdigt sätt som också säkerställs av efterlevandestödet. Det föreslås också att en nämnd ska lämna uppgift till respektive om den beslutade insatsen avser ett barn som lämnas underhållsstöd respektive efterlevandestöd. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer föreslås få meddela ytterligare föreskrifter om nämndens uppgiftsskyldighet till respektive avseende dessa beslut. I propositionen lämnas vidare förslag som gäller sjukpenning. Det föreslås att begreppet normalt förekommande arbete ska förtydligas i bestämmelsen som reglerar hur arbetsförmågan ska bedömas i sjukpenningärenden för behovsanställda. Enligt förslaget ska bedömningen göras mot förvärvsarbete i en sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Förslagen om efterlevandestöd föreslås träda i kraft . Förslaget om sjukpenning till behovsanställda föreslås träda i kraft . Konsekvenser av förslaget om ändringar i efterlevandestödet Förslaget syftar till större enhetlighet inom trygghetssystemen. välkomnar strävan mot en större enhetlighet och önskar att förslag i den riktningen även läggs fram när de innebär förstärkningar av systemen. Förslaget rör väldigt få barn, men de som berörs tillhör en redan utsatt grupp som kommer att få sämre ekonomiska villkor. En del remissinstanser, bl.a. och efterfrågar en djupare barnkonsekvensanalys. menar vidare att förslaget ställer högre krav på kommunerna att säkerställa att barnens behov faktiskt tillgodoses. instämmer i dessa invändningar. Regeringen bör återkomma med en mer utförlig analys av förslagets konsekvenser och eventuella förslag på hur dessa konsekvenser ska hanteras. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Tidsgränsen i sjukpenning för behovsanställda välkomnar de föreslagna ändringarna avseende sjukpenning för behovsanställda som gör regelverket mer enhetligt med regelverket för tillsvidareanställda. När regeringen nu rättar till en brist i detta regelverk anser att den också bör åtgärda en annan. Med gällande regelverk får en behovsanställd sin arbetsförmåga bedömd mot behovsanställningen i sjukfallet, om det kan antas att hen skulle ha arbetat där om hen inte var sjuk. menar att det vore lämpligare med en bestämmelse som fastslog att prövningen ska ske på detta sätt , den tidsgräns som gäller för andra arbetstagare. Regleringen träffar dessutom enbart de arbetstagare som har den mest osäkra typen av anställningar. Det vore både tydligare och mer enhetligt med en reglering som träffar samtliga arbetstagare som inte har en tillsvidareanställning, där rätten till sjukpenning skulle vara avhängig möjligheten för arbetstagaren att föra i bevis att arbete skulle ha utförts om arbetstagaren inte blivit sjuk. Regeringen bör återkomma med förslag om att en arbetstagare som inte har en tillsvidareanställning bör få sin arbetsförmåga bedömd mot anställningen i sjukfallet, om det kan antas att hen skulle ha arbetat där om hen inte var sjuk. Momodou (V)