mot · H9024723 · 2022-05-04 00:00:00 — Baserat på den senaste forskningen från IPCC vill vi skärpa de svenska klimatmålen så att ska ha ett mål om noll nettoutsläpp av växthusgaser . Det är nödvändigt för att ska ta sin del av ansvaret för den globala klimatomställningen. 5 En grön ekonomi Med ekonomisk politik väljer vi vilket samhälle vi skapar. Vi vill ha en ekonomi som är till för människor och som agerar inom socialt och ekologiskt hållbara ramar. Vi ser att det finns bättre mått för välfärd och utveckling än bruttonationalprodukten, BNP. Vi vill prova nya ekonomiska modeller och nya skattebaser som stöder en ekonomi inom naturens ramar. Vad som är bra för människors hälsa och livskvalitet och vår gemensamma miljö ska få styra samhällets utveckling och ekonomin. Det är dessa värden som ska vara styrande för den ekonomiska politiken. Världen ska vara klimatneutral och politik i , EU och världen spelar stor roll för att nå det målet. Ekonomiska styrmedel är avgörande för att vi ska klara klimatkrisen och hejda miljöförstöringen. Den som förorenar ska betala. Det som är bra ska vara billigt, det som är dåligt ska vara dyrt och det som är riktigt dåligt ska förbjudas. Vi vill gynna den cirkulära ekonomin och ge företag incitament och regleringar som underlättar en hållbar förändring. Välfärden är underfinansierad och vi behöver stärka den genom en förbättring av kommunernas och regionernas ekonomi. Plånbokens storlek ska aldrig avgöra din tillgång till vård eller skola. ligger i topp när länders jämställdhet rankas, men vi har fortfarande långt kvar att gå. Utbildning och arbete ökar kvinnors trygghet och frihet under hela livet. politik ska stärka och snabba på utvecklingen mot ett jämställt samhälle. Coronapandemin har påverkat ekonomi, och för många har det blivit svårare att skaffa och behålla ett jobb. Unga och nyanlända, särskilt kvinnor, är mest utsatta. Den som förlorat sitt arbete eller har svårt att komma in på arbetsmarknaden ska ha möjlighet att lära sig ett nytt yrke i en bransch där man är efterfrågad och behövd. I vårt samhälle finns många människor som söker jobb utan att få något, som andra jobbar så mycket att de inte orkar ett helt arbetsliv. Att lösa den balansen är en viktig uppgift för politiken. förespråkar en kortare arbetsvecka och ökad möjlighet till flexibilitet i form av distansarbete och digitala möten för de jobb eller arbetsuppgifter där det är möjligt. I pandemins kölvatten är dessa lösningar för ett hållbart arbetsliv mer aktuella . En cirkulär ekonomi inom naturens ramar Vi vill att de verkliga kostnaderna för att utvinna råvaror och tillverka produkter ska synas på prislappen. Fossila subventioner och utnyttjande av fattiga människor som arbetskraft har alltför länge tillåtits snedvrida marknaden. Staten måste ta en aktiv roll och garantera investeringar i klimatsmarta lösningar. vill investera i företag och industrier som minskar utsläppen men inte i det som ökar dem. Intensifiera arbetet med att skapa en cirkulär ekonomi Vår ekonomi orsakar en betydande miljö- och klimatpåverkan genom de produkter vi konsumerar. Det behövs mer regleringar för att produkter ska gå att återanvända och återvinna. Ansvaret för att ställa om till en ekonomi inom planetens gränser ska inte bara ligga på individen. Produkters miljö- och klimatpåverkan ska tydligt reflekteras i priset, så att det blir lätt och billigt att göra rätt. behöver en mångfald av stora och små företag som skapar möjlighet till försörjning och arbetstillfällen och bidrar till livskvalitet och utveckling. Vi vill ge fler företag möjlighet att verka, växa och utvecklas. Svenska företag har inlett klimatomställningen – framtidens hållbara näringsliv har redan börjat ta form. Vi vill uppmuntra, stötta och mana på denna utveckling. Våra svenska företag är avgörande för klimatarbete och konkurrenskraft. Klimatomställning, automatisering, den fortsatta digitaliseringen och utvecklingen av artificiell intelligens är möjligheter och utmaningar som staten måste hjälpa såväl företag som arbetstagare med. En grön industriell revolution Det pågår en grön industriell revolution i . Den grundar sig i näringslivets investeringar för att ställa om sina processer från fossilberoende till fossilfria processer och produkter. gör invasion av , osäkerheten i omvärlden samt stigande inflation och räntor att den ekonomiska politiken behöver bidra till att trygga och stärka näringslivets investeringar och slå vakt om goda villkor för företagande såväl i industrin som i tjänstesektorn. har varit starkt bidragande till att skapa förutsättningar för den gröna industrirevolutionen. Vi har stärkt näringslivets investeringar genom Industriklivet och Klimatklivet, vi har stimulerat näringslivet att ta fram färdplaner för fossilfrihet genom Fossilfritt och det senaste tillskottet av verktyg är de statliga gröna kreditgarantierna. finns i garantiram och det ökar till 2024. börjar dessa användas för att genomföra industriinvesteringar som syftar till att nå miljömål och det klimatpolitiska ramverket. Detta är inte bara bra för att minska utsläppen, utan det stärker även näringslivets konkurrenskraft och bidrar till fler arbetstillfällen och framgångsrika företag. Det utvecklar och tryggar arbetstillfällen i industrin med högt kunskapsinnehåll. Den gröna industrirevolutionen kräver mycket kapital. För att stärka industrins konkurrenskraft ytterligare vill vi se mer stimulanser för att exempelvis energieffektivisera industrins processer och öka de kapitalintensiva gröna investeringarna. S‑regeringen har tillsammans med vänster- och högeroppositionen visat sig ointresserad av att stärka de statliga miljöanslagen. Det saknas resurser på en rad områden och sämre blir det när både höger- och vänsterpartier väljer att minska investeringarna för miljö och klimat i sina budgetförslag. Inom näringslivet är det tvärtom, där finns det en insikt om att den gröna omställningen av samhället är nödvändig och att gröna investeringar kommer att löna sig. Utbildning och vidareutbildning centralt för klimatomställningen En bred studie som genomfört hos branschorganisationerna visar att utbildning och vidareutbildning är centralt för att möta de kompetensbehov som den gröna industrirevolutionen skapar. Studien visar att tre av fyra branscher bedömer att kompetensbrist riskerar att hindra klimatomställningen samt att insatser krävs för att anställda ska ha rätt kompetens och för att rätt kompetens ska kunna rekryteras. Omställningen mot en koldioxidfri industri och en elektrifiering inom transportsektorn skapar nya kompetens- och utbildningsbehov för företagen. Kompetens behövs för att bygga vätgasanläggningar och installera solceller, vindkraftverk och laddinfrastruktur för elbilar. Det behövs experter på batteriteknik och elkraftsingenjörer. Industrin behöver processoperatörer, mekaniker och elektriker med nya kunskaper. Klimatomställningen ställer höga krav på en välfungerande kompetensförsörjning, men kompetensbristen i näringslivet är utbredd. Vart femte rekryteringsförsök i de svenska företagen misslyckas, ofta på grund av att det inte finns kandidater med rätt kompetens. Sju av tio företag har svårt att hitta rätt kompetens när de anställer, och bara inom installationsbranschen behöver företagen anställa 28 000 fler installatörer. Det behövs ett brett perspektiv på klimatomställning och kompetensförsörjning. För att svenska företag ska ha möjlighet att driva klimatomställningen är det avgörande att utbildningsutbudet i gymnasieskolan, på yrkesinriktad utbildning inom komvux och i högskolan underlättar näringslivets kompetensförsörjning och att arbetsmarknadens behov i högre grad styr kursutbudet. Det behövs en nationell strategi för kompetensförsörjningen inom naturvetenskap, teknik, ingenjörskap och matematik (STEM). Därtill behövs insatser för att ytterligare stimulera forskning, samverkan och utveckling. Uppmuntra och stärk företagandet Det är viktigt att slå vakt om den kreativitet och det ansvarstagande som finns bland entreprenörer, uppfinnare och företag och att bejaka finansaktörers vilja att investera i hållbara företag. I har näringslivsklimatet förbättrats under . har tillsammans med andra partier från både höger och vänster genomfört förändringar som syftat till att göra det enklare att starta, driva och kapitalisera företag. Att frigöra kraften hos entreprenörer och näringslivet ger en skjuts till den gröna omställningen, till digitaliseringen och till en växande tjänstesektor som skapar nya jobb. Utbildning och vidareutbildning är inte bara centralt för klimatomställningen. I tjänstesektorn vill vi stimulera fler arbetsgivare att investera i personalens kunskap. Digitalisering och AI genomsyrar såväl privat näringsliv som offentlig sektor och kräver nya kunskaper. Personalutbildning är ett av de bästa sätten för företag att anpassa sig till förändringar i omvärlden. Personalens antal och sammansättning ändras inte för att efterfrågan förändras och därför är personalutbildning centralt för omställningsförmågan. Utbildning på företagen har inte minst fördelen att kunskapen kan komma till nytta direkt. Med nya modell för omställning kommer många att kunna omskola sig och byta yrkesinriktning. Det är mycket positivt. Vi vill därutöver möjliggöra för företagen att i högre grad än erbjuda kompetensutveckling till sina medarbetare, genom ett skatteavdrag för utbildningskostnaden. Klyftorna mellan människor får inte bli för stora. Vi vill jämna ut klyftorna mellan människor men utan att minska viljan till risktagande och företagande. Det går att skapa ett samhälle som präglas både av jämlikhet och av ett gynnsamt företagsklimat. har vi hundratusentals inskrivna som arbetslösa på Arbetsförmedlingen som efterfrågan på kompetens är hög, inom både servicesektorn och industrin. Att rusta människor som saknar anställning till ett nytt jobb genom utbildning är därför en effektiv väg att minska klyftorna. Samhället behöver ge människor fler chanser. Vi vill skapa fler incitament för arbetsgivare som tar ett stort socialt ansvar genom att anställa personer som står långt ifrån arbetsmarknaden eller som av andra skäl behöver en ny chans. För att minska rekryteringen till kriminella gäng och hålla personer som suttit i fängelse borta från kriminalitet vill vi belöna arbetsgivare som anställer personer som behöver en ny chans med lägre beskattning. ska arbetslösa som får försörjningsstöd stå till arbetsmarknadens förfogande om de kan jobba. Omställningen kräver att företag kan utforska och investera i nya affärsområden och innovationer. För att kunna göra det behöver politiken göra det tydligt åt vilket håll vi är på väg och se till att risken är begränsad för företagen. Att gå i borgen för hållbara investeringar genom gröna kreditgarantier är ett effektivt sätt för staten att göra detta på. tog i regering initiativ till de gröna kreditgarantierna. vill vi utöka dem genom att utöka ramen och sänka den lägre gränsen för investeringarna. Digitalisering som når alla Den digitala infrastrukturen är en helt integrerad del av vår infrastruktur. För många företag är det helt avgörande att ha tillgång till snabb internetuppkoppling. Därför behöver det finnas för alla oavsett om man vill starta ett företag i , eller . Bredband ska finnas och hålla god hastighet i hela landet. Där nuvarande strategier och politik är otillräckliga behöver ytterligare åtgärder vidtas. De framsteg som görs inom artificiell intelligens ska komma företagen till gagn. Det ska vara lätt att starta företag och anställa sina första medarbetare. Vi vill därför permanenta den utökning av växa-stödet som gjorts under pandemin, så att småföretagare får en tillfälligt nedsatt arbetsgivaravgift för att anställa sina två första medarbetare. Det behöver bli enklare att starta och driva företag. ligger bra till internationellt vad gäller förutsättningarna att driva företag, men vi ska sikta på den absoluta världstoppen. Klimatomställningen kommer att skapa hundratusentals nya jobb, varav många är okända. För att möta den efterfrågan på kompetens som uppstår vill vi utöka den satsning på kompetensförsörjning för nya gröna jobb som gjordes i budgetpropositionen . Jordbruk, skogsbruk, vattenbruk och fiske Jordbruket, skogsbruket, vattenbruket och fisket är mycket viktiga näringar i . De behövs för att på ett hållbart sätt försörja oss med livsmedel, material och energi. De näringarna är också viktiga för omställningen till en fossilfri ekonomi. förespråkar att skogsvårdslagen revideras. Ekosystemet i skogen har utarmats och den biologiska mångfalden är i kris. Runt 1 000 rödlistade arter som lever i skogen är hotade. Skogen förväntas leverera råvara till såväl byggnadsmaterial som pappersmassa, biobränsle och produkter som ersätter oljebaserad råvara. I takt med att klimatet förändras ökar behovet av att anpassa skogsbruket till nya förutsättningar, och av att utforma det så att skogen blir en omfattande kolsänka. Alla befintliga skogar med höga naturvärden måste bevaras och skyddas. Naturen måste sätta ramarna för nyttjandet av skogen. Skogsbruket behöver bli mer hållbart och moderna, naturnära metoder måste fasas in. Cirkulära affärsmodeller som ökar resurshushållningen måste öka i omfattning. Det behövs ökade satsningar på naturnära brukningsmetoder, som ökad rådgivning och ett omställningsstöd för de skogsbrukare som vill börja tillämpa mer naturnära brukningsmetoder. En cirkulär bioekonomistrategi där resurser från den gröna näringen kan ersätta fossila råvaror måste också inriktas på mer hushållning med skogens begränsade resurser och mer långlivade produkter från skogen. Genom att hushålla med resurserna, minska användningen av kortlivade produkter som papper och öka återvinning och återbruk kommer skogsbruket att kunna bedrivas hållbart med ett ökat skydd av biologisk mångfald, klimatanpassning av skogarna och ökad kolinlagring. Fisket måste bli ekosystembaserat. Trålgränsen för fisket måste i enlighet med tillkännagivande till regeringen flyttas ut . EU:s jordbrukspolitik påverkar förutsättningen för alla lantbrukare. anser att fullt ut måste arbeta för att öka klimat- och miljöåtgärder i enlighet med farm to fork-strategin samt anpassa den strategiska planen så att stödet ökar till fler miljöåtgärder och till små lantbrukare. bör driva på för att pyralider förbjuds i EU, eftersom rester av de persistenta bekämpningsmedlen sprids via foder till gödsel och allvarligt riskerar att förstöra odlingar av trädgårdsväxter. Jordbruket spelar en viktig roll i omställningen genom att bidra till lokal matproduktion, biologisk mångfald och klimatlösningar. Jordbruket befinner sig i ett pressat läge där nedläggningar av jordbruk fortsätter att vara ett stort problem. Jordbruket behöver därför stöd under en överskådlig framtid. Vi vill införa ett stöd till alla jordbrukare, ett stöd som inte är en subvention av fossila bränslen. Jordbruket måste bli fossilfritt och självförsörjningen av insatsmedel till jordbruket måste öka. Det handlar bl.a. om drivmedel, gödsel och foder. Jordbrukspolitiken har varit inriktad på storleksrationalisering. För att få ett mer regenerativt jordbruk, ökad självförsörjningsgrad och mindre sårbarhet måste stödet också riktas till små jordbruk och fäbodbruk. Omställningen i enlighet med farm to fork-strategin förutsätter ökade satsningar på ekologiskt lantbruk. Jordbruket har en nyckelroll för att nå miljömålen för kulturlandskapet. Särskilt artrika är naturbetesmarkerna, så dessa måste öka. Skyddet av åkermarken mot exploatering måste öka. En bekämpningsmedelsskatt som är differentierad utifrån farlighet bör införas. En sådan skatt kommer att styra både mot minskad användning och mot att bättre preparat används. Öka stödet till jordbrukets omställning En betydande del av totala klimatutsläpp kommer från jordbruket. Jordbrukssektorn behöver egna klimatmål. Förbrukningen av fossila bränslen är en betydande källa till utsläpp, liksom användning och produktion av konstgödsel. För att ställa om jordbruket behöver energin i maskiner och transporter komma från biobränslen, vätgas och el. införde i regering en klimatpremie för lastbilar och jordbruksmaskiner. För att uppmuntra till jordbrukets omställning vill vi höja graden av medfinansiering till maximalt av inköpspriset. En biopremie bör införas som subventionerar omställningen till fossilfria drivmedel inom lantbruket. Vi ser nu en återhämtning på arbetsmarknaden efter pandemin. Nya jobb växer fram och många människor kommer tillbaka i arbete. Såväl sysselsättningsgrad som arbetskraftsdeltagande är högre nu än före pandemin, och arbetslösheten har minskat. ligger långtidsarbetslösheten kvar på höga nivåer och det finns en tydlig risk att den kommer att bita sig fast där. Det är angeläget att vi utnyttjar alla de verktyg vi vet fungerar för att förhindra en sådan utveckling. Det måste till ett betydligt mer aktivt arbete för de som står långt ifrån arbetsmarknaden, framför allt utlandsfödda kvinnor. Här är extratjänsterna ett bra verktyg som låg inne i vårt budgetförslag men föll när , och förslag gick igenom i stället. Det måste också finnas en möjlighet att kombinera sfi och arbete eller sfi och yrkesutbildning, för de som skulle behöva det. I vårt samhälle finns många människor som söker jobb utan att få något, som andra jobbar så mycket att de inte orkar ett helt arbetsliv. Att lösa den balansen är en viktig uppgift för politiken. förespråkar en kortare arbetsvecka och ökad möjlighet till flexibilitet i form av distansarbete och digitala möten för de jobb eller arbetsuppgifter där det är möjligt. I pandemins kölvatten är dessa lösningar för ett hållbart arbetsliv med fler arbetstillfällen mer aktuella . anser att etableringsprocessen i högre utsträckning måste anpassas till individens förmågor och behov. Asylsökande är ingen homogen grupp utan kommer med olika förutsättningar och erfarenheter. Vi tycker att staten måste ta ett större ansvar för etableringsprocessen och göra den mer individanpassad. Den som kan ska redan dag ett erbjudas ett snabbspår till ett yrke i linje med sin förmåga. Den som däremot är i behov av vård eller av andra skäl har en lång väg tillbaka till yrkeslivet måste erbjudas en sammanhållen och anpassad etableringsprocess. Det innebär att etableringsprogrammet, liksom statens ekonomiska ansvar, ska kunna omfatta . På så sätt ökar möjligheterna till etablering för alla grupper. Arbetsintegrerande sociala företag spelar en viktig roll i det arbetet genom att skapa jobbtillfällen för grupper som annars har svårt att få tillträde till arbetsmarknaden. Deras potential är underutnyttjad, och anser att regeringen bör upprätta en handlingsplan för att främja dessa företag och bättre ta tillvara deras kompetens och möjlighet att bidra till att motverka långtidsarbetslösheten. Fler jobb till funktionsnedsatta Vi vill se till att fler med funktionsnedsättningar kommer in på den reguljära arbetsmarknaden. Här finns en outnyttjad potential i många människors kompetens. Regioner och kommuner måste gå före och visa vägen för näringslivet. Arbetsförmedlingen och ska få i uppdrag att ge ett förbättrat och fördjupat stöd till personer med olika grad av funktionsnedsättning för att komma ut på arbetsmarknaden. Här ingår även en snabbare och bättre tillgång till arbetshjälpmedel. Ingen ska behöva vara arbetslös för att rätt hjälpmedel inte kommer användaren till del. Med skattepolitiken kan vi styra mot det samhälle vi vill ha. Många av de miljöproblem vi ser i världen beror på s.k. negativa externaliteter, problem som uppstår till följd av vår konsumtion men vars kostnad för vårt samhälle inte är inräknad i det pris vi betalar. Om det vi konsumerar som är dåligt för miljö, klimat och människa fick bära sina faktiska kostnader genom skatter hade konsumtionen av dessa minskat kraftigt för länge sedan. Vi vill ha ett skattesystem som fasar ut allt som är dåligt för miljön men behåller en stabil skattebas för att finansiera vår gemensamma välfärd och samhällsservice. Det som är bra ska ha låg skatt eller subventioneras, och det som är dåligt ska ha hög skatt. Det som är riktigt dåligt ska vara förbjudet. Skattesystemet måste ha som mål att uppnå långsiktig hållbarhet. Det ska inte enbart vara individens ansvar att ha rätt kunskaper och ha råd att fatta hållbara beslut om sin konsumtion. Ofta är de hållbara alternativen dyrare för konsumenten, och långt ifrån alla har råd att prioritera hållbarhet. Så kan vi inte ha det. Skattesystemet ska bidra till att priset för olika alternativ sänder en tydlig signal om vad som är hållbart och i vilken riktning vi är på väg. Det går att göra. Tack vare system som bonus malus och elbilspremien ökar andelen elbilar i nybilsförsäljningen lavinartat. Varje körd kilometer med en elbil är ett utsläpp som aldrig sker, men ännu bättre resurseffektivitet är det att resa tillsammans eller med cykel. Vi vill införa mer skattepolitik som styr om mot hållbarhet och låga utsläpp. har vi lagt grunden för många sådana system, såsom gröna skatter och cirkulära skattereduktioner. Dessa system vill vi utöka. Ett skattesystem som ställer om Vår ekonomi behöver bli mer cirkulär och skatter är ett av våra viktigaste verktyg för att ta oss dit. I budgetpropositionen föreslog vi ett s.k. hyberavdrag för att främja reparationer och uthyrning av personliga tillgångar. För att främja återvinning av material vill vi införa en skatt på uttag av jungfruliga material samt utökade skatter på avfall, t.ex. för byggsektorn. Vi behöver satsa på ett elnät som kan möta våra framtida behov av förnybar elproduktion och lagring. I framtidens elnät behöver flexibilitet och lagring spela betydligt större roll än . Vi vill tillsätta en utredning om hur skattesystemet kan användas för att underlätta den utvecklingen. Skattesystemet ska även underlätta för ökad produktion av förnybar el. Ett skattesystem för hela i regering genomförde vi en skattesänkning för alla boende i glesbygd. Vi vill utvidga denna skattesänkning till per person och år för personer boende i stödområde 1 och 2. Vi vill att kommuner och regioner ska få en lokal elbonus för att satsa på förnybar elproduktion. Landsbygden ska ha skattemässiga fördelar för att ställa om transportsektorn. De ekonomiska klyftorna i har ökat . Den utvecklingen vill vi stoppa och skattesystemet spelar här en nyckelroll. vill att den som tjänar mer och äger mer också ska betala mer i skatt. Vi vill utreda en skattemodell där tillgångar slås samman och kan beskattas progressivt, en s.k. boxmodell, och att grundavdraget ska höjas. har löneinkomster beskattats progressivt, medan det på kapitalinkomster inte varit någon progressivitet alls. Effekten blir att klyftorna drar iväg mer och mer, både mellan olika grupper i samhället och mellan könen. vill se en större progressivitet också i kapitalskatterna. När , budgetalternativ i vann gehör togs skillnaden i beskattning mellan inkomster på arbete och sjuk- och aktivitetsersättnin, den så kallade funkisskatten, bort. infördes dock ett jobbskatteavdrag som inte innefattade funktionsnedsatta. Det innebär att den så kallade funkisskatten ändå finns kvar. har drivit att skillnad i skatt inte ska bero på omständigheter du själv har svårt att påverka, utan utgå från hur mycket du tjänar. Vi vill ta bort den orättvisa skatteklyftan som uppstått igen. I breda överenskommelser rustar vi nu upp militära och civila försvar. För att inte det ska gå ut över de helt nödvändiga satsningar som måste göras på såväl klimat- och miljö- som välfärdsområdet vill vi införa en beredskapsskatt som betalar den upprustning som i snabb takt ska genomföras. 6 Klimatet, miljön och naturen Klimatet är vår tids ödesfråga. Arbetet med klimatomställningen måste genomsyra alla delar av samhället, ekonomin och alla branscher, i staden och på landsbygden. har ett nationellt mål om nettonollutsläpp till 2045 och ser ut att bli först i världen med ett mål om minskade utsläpp från konsumtion. Detta är bra. Men inte bra nog.