ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9024399 · 2022-02-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:97 Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för 19–23-åringar avslår proposition 2021/22:97 Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för 19–23-åringar . Regeringen föreslår i propositionen en tillfällig förstärkning av nedsättningen av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte . Förstärkningen av nedsättningen innebär att för ersättning som utges , ska bara ålderspensionsavgiften på betalas. Förslaget föreslås träda i kraft och tillämpas på ersättning som utges –. Flera tunga remissinstanser riktar omfattande kritik mot förslaget. Arbetsförmedlingen, utvärdering (IFAU), , akademikers centralorganisation () och () avstyrker förslaget eftersom de bl.a. anser att förstärkningen av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna är ett ineffektivt sätt att öka sysselsättningen bland unga. () och uttrycker tveksamhet kring förslagets effekt av samma skäl. ESV menar att den redovisade konsekvensanalysen inte ger tillräckligt stöd för slutsatsen att den föreslagna åtgärden tillgodoser avsedda behov. ESV menar vidare att promemorian som ligger till grund för förslaget inte visar att det föreligger sådana särskilda omständigheter som motiverar ett avsteg från principen att skattesystemet ska vara så generellt som möjligt. Därutöver framför myndigheten att åtgärder riktade till förslagets målgrupp inte kan motiveras utifrån en konjunkturstabiliserande utgångpunkt eftersom ekonomin 2022 bedöms befinna sig i en stark återhämtningsfas. () anser att förslaget har låg träffsäkerhet då unga som är långtidsarbetslösa redan har tillgång till andra, mer generösa, anställningssubventioner såsom nystartsjobb och introduktionsjobb och att förslaget gynnar en grupp som generellt har en starkare anknytning till arbetsmarknaden. Enligt KI innebär det att det finns en betydande risk att förslaget i huvudsak kommer att subventionera redan befintliga anställningar eller anställningar som hade kommit till ändå. Bland de remissinstanser som stöder förslaget finns arbetsgivarorganisationerna, som alltså bedöms vara de som gynnas av det. Nedsättningar av arbetsgivaravgifterna för denna grupp har prövats förr, med skralt resultat. Regeringen sänkte skatten första gången med för personer i åldern 19–. utvärdering (IFAU) kom i sin utvärdering av reformen fram till att intäktsbortfallet per jobb av sänkningen uppgick till , vilket då var omkring fyra gånger högre än den genomsnittliga anställningskostnaden för 19–25-åringar. Den största effekten av skattesänkningen blir ökade vinster för företag med en stor andel unga arbetstagare. föreslog i sin budgetmotion (2021/22:3278) att nedsättningen slopas, vilket skulle stärka de offentliga finanserna med ca . Vi anser mot den bakgrunden att propositionen bör avslås. bör avslå proposition 2021/22:97 Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för 19–23-åringar . Detta bör besluta. Momodou (V)
mot · H9024401 · 2022-02-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:91 Skärpt miljöstyrning i bonus–malus-systemet avslår proposition 2021/22:91. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa bonus malus och tillkännager detta för regeringen. Bonus malus innebär i korthet att tyngre fordon beläggs med högre skatt, pengar som sedan subventionerar inköp av exklusiva miljöbilar. Inverkan på koldioxidutsläpp är begränsad och det bör framhållas att elektrifieringen av bilflottan fortgår även utan subventioner. Det mest fundamentala problemet är att bonus malus motverkar sitt syfte att ställa om fordonsflottan. De som har fossilbilar får ett svagare ekonomiskt incitament att byta ut sin bil mot en som drivs på förnybar energi, vilket i sig gör att bonus malus bidrar till att omställningsprocessen blir långsammare än vad som är avsikten. Enligt bedömare ökar den genomsnittliga bytestiden för fordon med till följd av de omvända effekter som uppstår i bonus malus. I realiteten innebär bonus malus även att pengar överförs från familjer, ofta på landsbygden, som behöver något större fordon, till höginkomsttagare i tätort. Problemet är att skattehöjningen för många bilägare blir högst kännbar, det handlar om , beroende på bilmodell. Bonus malus ska ses i en större kontext, där regeringen konsekvent lägger allt större pålagor på bilister i glesbygd. Med anledning av ovanstående är vår uppfattning att ska avslå regeringens proposition och tillkännage att man ska återkomma med förslag om att avskaffa bonus malus.
mot · H9024404 · 2022-02-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:91 Skärpt miljöstyrning i bonus–malus-systemet avslår proposition 2021/22:91 Skärpt miljöstyrning i bonus–malus-systemet. Regeringen föreslår i propositionen att bonus malus-systemet bör skärpas återigen. Det bakomliggande motivet för regeringen är att omställningen till en fossiloberoende fordonsflotta ska påskyndas. Ändringarna föreslås träda i kraft . För att sänka koldioxidutsläppen behöver miljöåtgärderna ha en tydlig effekt. Miljö-och klimatpolitiken behöver mer av kostnadseffektiva åtgärder och mindre symbolpolitik. Miljövänliga transporter är en hörnsten för en lyckad klimatomställning. För det behövs bl.a. en utbyggd laddinfrastruktur i hela landet samt satsningar på utbyggd kärnkraft för att tillgodose det ökade behovet av el. Bonus malus-systemet har inte infriat förväntningarna, och enligt flera myndigheters beräkningar går det inte att utläsa någon tydligt positiv effekt vad avser minskade utsläpp. och har kritiserat bonus malus-systemet, bl.a. för att vara dyrt och ineffektivt. Det är synpunkter som borde ha beaktats när regeringen nu fortsätter att bygga ut och försämra ett redan dåligt skattesystem. Det finns mer effektiva styrmedel och åtgärder för att minska de totala utsläppen än att bygga ut bonus malus-systemet. Även i den mån någon form av bonus malus-system betraktas som ett lämpligt styrmedel är regeringens hanteringar och justeringar av systemet olyckligt. Bonuspengar har bl.a. försvunnit utomlands i stor omfattning. Sättet regeringen återkommande under systemets korta varande har justerat nivåer och gränser för bonus och malus har även skadat skattesystemets legitimitet och förutsägbarheten i beskattningen för medborgarna. Den aktuella propositionen är ett ytterligare exempel på just detta. Det är dessutom en inbyggd orättvisa i att vissa ska straffbeskattas år för att andra personer köper elbilar. är tydliga med att kostnaden för klimatomställningen inte kan övervältras helt på gles- och landsbygden där många är beroende av bilen. är ett land med stora avstånd där bilen är en nödvändighet. Skatterna på bilen har höjts kraftigt av den sittande regeringen, något som den aktuella propositionen är ett ytterligare exempel på. Utöver kraftigt höjda fordonsskatter har även diesel- och bensinskatten höjts rejält . Svensk diesel är nu dyrast i världen. Därtill har skatten på tjänstebilar höjts av regeringen. Det är även uppenbart att reduktionsplikten har lett till höga bränslepriser – vi har betydligt högre krav än EU och på grund av hur regeringen har infört plikten har det kraftigt drivit upp priserna. väntas även regeringen avskaffa det nuvarande reseavdragssystemet, vilket kan innebära en ny skattehöjning om för någon som pendlar ett antal mil till jobbet med bil. Regeringens föreslagna skärpning av bonus malus-systemet kan innebära en höjd malusskatt om . vill avskaffa bonus malus-systemet. bör avslå regeringens förslag om skärpt bonus malus som är en ytterligare försämring av ett redan bristfälligt skattesystem.
mot · H9024413 · 2022-03-02 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:109 om ersättning till rättsliga biträden i brottmål ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en bredare översyn av reglerna om ersättning till rättsliga biträden i brottmål i syfte att åstadkomma en effektiv kostnadskontroll och tillkännager detta för regeringen. Offentlig finansiering av rättsliga biträden är en viktig komponent i vår rättsstat. Av stor vikt är också att hushålla med offentliga medel. har utgifterna för rättsliga biträden närapå dubblerats och uppgick till . (RiR 2021:27) visar att det finns allvarliga brister i uppföljning och kontroll av dessa ersättningar. Detta är mycket oroande, då det riskerar att skada allmänhetens förtroende för rättsväsendet om domstolar inte kan hantera ersättningsanspråken på ett betryggande sätt. lämnar i sin rapport flera skarpa rekommendationer, som skulle leda till tydliga förbättringar av kontrollen över utgifterna. Dessa avfärdas dock av regeringen, som i stället hänvisar till en utredning som lämnade över sitt slutbetänkande . Men, som konstaterar, har regeringen därefter inte visat något större intresse för frågan, och inte vidtagit några åtgärder som har fått någon egentlig verkan. Resultaten har uteblivit och kostnaderna fortsätter att skena. anser, i likhet med , att det är hög tid att se över hela regelverket för ersättning till rättsliga biträden i brottmål. Vi menar att det inom ramen för den översynen vore lämpligt med inriktningen att utöka brottmålstaxans tillämpningsområde, så att taxan kan omfatta dels fler biträden, målsägande och tilltalade, dels mer förhandlingstid än . instämmer även i de övriga rekommendationer som ger. Det finns anledning att se över och Justitiekanslerns respektive roll och möjligheter att bidra till en effektiv kostnadskontroll. Dessutom måste åtgärder vidtas för att rätta till de allvarliga brister som uppmärksammat i domstolarnas hantering av biträdesersättningar. är en myndighet under regeringen. Det är alltså regeringen som ansvarar för att se till att myndigheten faktiskt bistår domstolarna i arbetet med att skapa en effektiv kostnadskontroll.
mot · H9024417 · 2022-03-02 00:00:00 — Motion till 2021/22:4417
mot · H9024419 · 2022-03-02 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:105 om polisens och åklagarnas arbete mot internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att säkerställa att och genomför åtgärderna som rekommenderar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska genomföra rekommendation avseende barnahusen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att säkerställa att det finns tillräckligt med färdigutbildade barnförhörsledare och tillkännager detta för regeringen. har i en rapport (RiR 2021:25) granskat Polis- och arbete mot internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn (isöb). Anledningen till granskningen är att riskerna ökat avsevärt då internet gett förövare stora möjligheter att begå sexuella övergrepp och utbyta övergreppsmaterial med varandra. Brotten det handlar om är främst barnpornografibrott, utnyttjande av barn för sexuell posering, kontakt för att träffa ett barn i sexuellt syfte och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling. Avseende pekar i sin rapport särskilt på den nationella styrningen då det dröjt länge med riktlinjer, vilket har skapat en otydlighet i arbetet samt skillnader i hur verksamheten organiserats i landet. Ärenden är ofta omfattande och kräver därmed stora resurser, men ärendena utreds på olika sätt i landet och håller inte samma kvalitet överallt. Detta beror bl.a. på att det saknas personal men också på att metodstöden har dröjt. Vidare beskriver att arbetet med nationella riktlinjer påbörjades men inte förrän tidigast beräknades samtliga regioner i huvudsak ha organiserat sin verksamhet i enlighet med dessa riktlinjer. Utöver detta beskriver Riksrevision också brister i metodstöd, it-stöd, personalens utbildning, uppföljning och utvärdering. När det avser arbete med isöb menar att myndigheten är sårbar då det saknas rutiner för att hantera förundersökningar med omfattande material. Det påtalas också att personal vill ha ökade möjligheter till kollegialt utbyte och lärande. Personuppklaringsprocenten för utnyttjande av barn för sexuell posering, barnpornografibrott och köp av sexuell handling av barn låg 2016–2020 mellan . När det gäller kontakt med barn i sexuellt syfte var den endast mellan . För samtliga sexualbrott låg personuppklaringsprocenten kring . Det finns 33 barnahus i . Där samverkar polis, åklagare, socialtjänst och sjukvård. Syftet är att det utsatta barnet inte ska slussas runt utan i stället få hjälp på ett ställe. Barnahus saknas främst i norra , , vissa delar av och norra . Barnahusen har ingen tydlig styrning eller nationell huvudman som tar ansvar för verksamhetens likvärdighet över hela landet. anser att rekommendationerna som följer av är angelägna att skyndsamt följa upp och åtgärda. Med anledning av detta bör regeringen ge i uppdrag till berörda myndigheter att , och senast , genomföra rekommenderade åtgärder.
mot · H9024427 · 2022-03-08 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:124 Genomförande av ändringar i energieffektiviseringsdirektivet om värme, kyla och tappvarmvatten för hushållsbruk beslutar att anta regeringens lagförslag med den ändringen att 6 § fjärrkylelagen samt 5 a § och 6 c § fjärrvärmelagen ska träda i kraft . ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör beakta att ingen överimplementering sker och att föreskrifterna begränsas till vad som krävs för att genomföra aktuella EU-direktiv och tillkännager detta för regeringen. Propositionen innehåller regler om mätning och fakturering av fjärrkyla. Bland annat föreslås krav på tillhandahållande av faktureringsinformation och information om energianvändning. Förslagen är i huvudsak föranledda av och rådets direktiv (EU) 2018/2002 av om ändring av direktiv /27/EU om energieffektivitet. Lagändringarna föreslås träda i kraft mycket hastigt, . I sak invänder vi inte mot förslagen. Föreslagen tid för ikraftträdandet innebär dock ett bekymmer för berörda energiföretag, detta då förslagen medför att en hel del tilläggsinformation ska redovisas och att det därför behöver göras uppdateringar i alla fjärrvärmeföretags och fjärrkyleföretags it-system. Energiföretagen behöver även få vetskap på detaljnivå om vilka krav som kommer att ställas innan det går att göra sådana anpassningar. Detta gäller 6 § i förslaget till fjärrkylelag samt 5 a och 6 c §§ i ändringsförslagen till fjärrvärmelagen. Vi menar att det är klokt att ge berörda fjärrvärmeföretag rimlig tid att på ett kvalitativt och kostnadseffektivt sätt anpassa sig till lagar och kommande föreskrifter. Lagförslagen innebär att fjärrvärme- och fjärrkylelagstiftningen får mer av ramlagskaraktär och i princip ligger på en miniminivå. Det är bra och något vi välkomnar. Det är också av vikt att ingen överimplementering sker när regeringen tar fram föreskrifter och att dessa begränsas till vad som krävs för att genomföra aktuella förslag.
mot · H9024432 · 2022-03-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:123 Validering för kompetensförsörjning och livslångt lärande ställer sig bakom det som anförs i motionen om risken för dubbelarbete när både Arbetsförmedlingen och kommunerna ska kartlägga och validera, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuners olika förutsättningar för en korrekt validering påverkar likvärdigheten, och detta tillkännager för regeringen. anser att det finns behov av mer och bättre validering av människors arbetsförmåga och kompetens. Validering är tätt sammankopplat med arbetslinjen då kartläggning av arbetsförmåga är grundläggande för en arbetssökandes chanser att få ett arbete. En arbetssökande kan bli kartlagd och få sin arbetsförmåga bedömd av flera olika aktörer i olika skeden. Staten behöver ta ett ansvar för att en samordnad bedömning av arbetsförmåga, kompetenskartläggning och validering genomförs. Den kan med fördel göras med de företag som utvecklat expertis för just kartläggning. Vi ser inte att regeringens förslag i propositionen kommer att leda till en väl samordnad process. Regeringens förslag att ta fram föreskrifter om hur validering ska ske när det är olika aktörer som ska utföra den kommer fortsatt att riskera att bli ineffektivt och rättsosäkert med olika bedömningar. Vi menar att det därför vore önskvärt att regeringen konkretiserar hur samverkan mellan kommunerna och andra aktörer, såsom Arbetsförmedlingen och Universitets- och högskolerådet, ska kunna fungera. Landets kommuner är olika stora och har olika mycket resurser. Som flera remissinstanser påpekat blir det därmed svårt att garantera en likvärdig nivå på kartläggningen och valideringen. Kommunerna behöver exempelvis initialt stöd i arbetet med validering för att se till att de modeller för kartläggning som tas fram är relevanta, träffsäkra och likvärdiga över landet. saknar konkreta förslag i propositionen om hur arbetet med att kvalitetssäkra kartläggningarna ska garanteras eller hur rutiner för validering ska utformas. Utan av branschen kvalitetssäkrade kartläggningar som kan identifiera vilka kompletterande insatser som behövs för en individs anställningsbarhet kommer insatserna inte att få någon effekt för den enskilde. Noria Manouchi (M)
mot · H9024433 · 2022-03-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:138 Ett särskilt brott för hedersförtryck ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvidgad gärningsmannakrets och tillkännager detta för regeringen. Hedersrelaterat våld och förtryck hör inte hemma i . Ingen människa, oavsett kön eller härkomst, ska få sin frihet beskuren av närmast medeltida normer. Hela samhället måste markera med betydligt större kraft att vi inte passivt tittar på när allt fler vittnar om hur hedersnormer får fäste. Det är därför skärpt lagstiftning är så centralt, liksom för att ge brottsoffren upprättelse för vad de utsatts för. I ska ingen ha rätt att hindra någon annan från att gå ut och röra sig fritt, träffa kompisar, besöka ett badhus, jobba eller skaffa sig en utbildning. Men lever många vuxna och barn under hedersrelaterat våld och förtryck. Det hedersrelaterade våldet och förtrycket kännetecknas av att det oftast utövas kollektivt. Kontrollen av flickors och kvinnors sexualitet är central och valet av partner är inte individens eget val utan en angelägenhet för familjen eller hela släkten. Våldet och förtrycket drabbar både flickor och kvinnor, pojkar och män, och det är både män och kvinnor som är förövare. Hbtq-personer är särskilt utsatta. är en och samma person både utsatt och förövare; detta gäller inte minst pojkar och unga män. Religion, kultur eller kontrollbehov som utövas för att begränsa någon annans frihet och rätt att bestämma över sitt eget liv hör inte hemma i . Hedersrelaterat våld och förtryck ska bekämpas med kraft. Frihet och trygghet ska gälla alla. har länge drivit frågan om att införa en särskild brottsrubricering för hedersbrott. Vi välkomnar därför att så nu sker. Då hedersrelaterat förtryck och våld ofta utövas kollektivt borde dock det nya brottets gärningsmannakrets vara vidare, så att det av lagtexten uttryckligen framgår att gärningar som flera olika personer begår i samförstånd omfattas. En sådan lagstiftning skulle också ha en viktig normerande effekt. Efter invändningar från Lagrådet om vissa av regeringens bedömningar i frågor gällande osjälvständiga brottsformer, som anstiftan och medhjälp, anförs i propositionen att regeringen avser att återkomma om detta. I samband med detta, och allra senast före utgången av 2022, bör regeringen också återkomma med ett konkret förslag på hur lagtexten kan utformas så att det uttryckligen framgår att gärningar som flera olika personer begår i samförstånd omfattas.
mot · H9024434 · 2022-03-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:111 Mer tid till lärande – extra studietid och utökad lovskola ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett ändrat lagförslag där datumet för ikraftträdandet är och tillkännager detta för regeringen. välkomnar i stora delar regeringens förslag. Vi har länge efterfrågat utökade möjligheter för alla elever att få stöd att kunna göra sina läxor och annat skolarbete i skolan. Dock ifrågasätter vi rimligheten i att denna lagstiftning föreslås träda i kraft . Skolorna i är redan hårt belastade av den pågående pandemin och dess konsekvenser. Detta som vi redan har brist på behörig personal i många skolor. För att ge huvudmännen tid att kunna planera sin verksamhet och ställa om bör lagändringen skjutas upp . Regeringen bör återkomma med ett ändrat lagförslag där datumet för ikraftträdandet är . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Momodou (V)
mot · H9024448 · 2022-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:128 Nya regler för organdonation ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till om hur staten kan bidra till ökat antal intensivvårdsplatser som en följd av regeringens framlagda förslag och tillkännager detta för regeringen. Liberalerna är positiva till de föreslagna lagändringarna för att möjliggöra fler organdonationer. Lagar och regelverk behöver tydligare utgå från den förkrossande majoritet av oss som vill donera och ovillkorligen respektera den som sagt nej. Den anhörige bör inte ha vetorätt utan bara ombes vidareförmedla den enskildes vilja – beslutanderätten över den egna kroppen ska vara individens och ingen annans. Vi ställer oss också bakom att det bör vara tillåtet att ge intensivvård för att rädda organ när en individ är på väg att dö, så länge det inte gör att personen lider mer eller inte får den vård personen behöver. Det skulle rädda många liv om sjukvårdspersonal kunde hålla respiratorn igång, ge läkemedel och vårda kroppar för andra, okändas skull, när hoppet är ute för individens egen del. För de människor som desperat behöver organ kan det innebära skillnaden mellan liv och död. För de flesta människor gäller att den dag de dör kan de kanske hjälpa åtta andra personer. Detta innebär att föreslagna riksdagsbeslut om att fler ska kunna donera och fler svårt sjuka människor få en ny chans medför ett uppenbart ansvar för att stärka sjukvårdens vårdplats- och intensivvårdskapacitet. Detta uppmärksammas i regeringens proposition där det tydligt framhålls att ”en möjlig donator ska få ges organbevarande behandling. Med organbevarande behandling ska avses intensivvårdsinsatser och andra åtgärder för att bevara organens funktion eller förbättra förutsättningarna för transplantation”. Eftersom syftet med propositionen är att möjliggöra fler organdonationer innebär detta att trycket på intensivvården med nödvändighet kommer att öka. Detta sker i ett läge där pandemi tydliggjort bristen på marginaler i sjukvården och bristen på vårdplatser. Välbemannade intensivvårdsplatser är med andra ord en förutsättning för att liv ska kunna räddas. Vårdens övergripande dimensionering faller utanför ramen för detta lagstiftningsärende. Liberalerna har i andra sammanhang lagt förslag för att tydligt öka antalet slutenvårdsplatser. Vad som däremot faller inom ramen för ärendet är att regeringen måste återkomma med förslag för hur staten kan bidra till att öka antalet intensivvårdsplatser för att möta det ökade behov som är en direkt följd av regeringens förslag. När individen vid tröskeln till döden inte längre behöver sin kropp kan andra få sitt liv tillbaka. Varje åtgärd som låter fler svårt sjuka människor överleva är värdefull. Gulan Avci (L)