ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9024549 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:183 Registrering av kontantkort – förbättrad tillgång till uppgifter för brottsbekämpande myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvar för överlåtande av kontantkort till kriminella och tillkännager detta för regeringen. Användningen av kontantkort i de kriminella miljöerna är stor, då kontrollen över vem som nyttjar vilka tjänster är begränsad. Regeringens förslag för utökad kontroll av dessa är därför välkommet, även om förflutit både sedan den tidigare statsministern sa att så skulle göras och sedan lyfte frågan i . En aspekt som regeringen missar i ärendet är dock vad som händer om personer agerar som s.k. målvakter för dessa kontantkort, ett fenomen mest känt gällande bilar. Enligt regeringens förslag ska en förbetald tjänst avslutas om den nyttjas av någon annan än den registrerade abonnenten, med vissa undantag. Flera remissinstanser, däribland Säkerhetspolisen, har anfört tvivel gällande regeringens bedömning i denna del. Det finns skäl att utöver avslutandet av tjänsten kunna döma någon till ansvar, om denne uppsåtligt eller av oaktsamhet på något vis överlåter en sådan tjänst till någon denne befarar, eller har skäl att anta, bedriver kriminell verksamhet. En utredning bör därför tillsättas med uppdrag att se över införandet av straffansvar för sådan överlåtelse. Utredningen bör beakta behovet av straffansvar för överlåtelse eller annans nyttjande som ej är tillåtet enligt det som föreslås i ärendet, och särskilt för sådan överlåtelse som kommer kriminella till handa.
mot · H9024550 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:186 En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett införande av anonyma vittnesmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag åt att följa införandet av kronvittnessystemet och rapportera slutsatser samt rekommendationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kriminalisering av lögn i polisförhör och tillkännager detta för regeringen. I propositionen föreslås ett flertal viktiga reformer som oppositionen längre förespråkat och vars införande tillkännagetts för regeringen. Det är välkommet att så nu sker. I den underliggande utredningen behandlas, i enlighet med och oppositionens tillkännagivande till regeringen, även frågan om anonyma vittnesmål. Utredningen väljer dock att inte föreslå ett sådant system, trots explicita exempel från brottsbekämpande myndigheter om situationer då ett sådant system hade bidragit till beivrande av tämligen allvarlig brottslighet. En av anledningarna som anförs av utredningen är att det saknas skäl att tro att ett sådant system skulle vara effektivt. Givet de brottsbekämpande myndigheternas yttranden finns det skäl att ifrågasätta detta ställningstagande, även om utredningen anför ytterligare anledningar till att ett förslag inte läggs fram. Med anledning av de brottsbekämpande myndigheternas uttalade behov av ett system med anonyma vittnesmål bör en ny utredning tillsättas där det i utredningsdirektiven explicit framgår att ett förslag för anonyma vittnesmål ska presenteras. Flertalet remissinstanser och även Lagrådet har haft synpunkter på regeringens valda konstruktion för kronvittnessystemet. Särskilt bristen på förutsebarhet genom att rätten är obunden till förslaget till reduktion och att reduktionens storlek lämnas till rättstillämparen att bestämma går att ifrågasätta. Det är dock synnerligen angeläget att kronvittnessystemet införs, varför avslag är olämpligt. Följaktligen finns det skäl att närmare granska hur tillämpningen av systemet utvecklas. bör därför ges i uppdrag att följa implementeringen och utvecklingen samt i en rapport redogöra för detta och lämna observationer samt eventuella rekommendationer. En närbesläktad fråga till både mened och incitament att medverka i brottsutredningar är frågan om lögner i polisförhör. Att medvetet ljuga för ordningsmakten utgör ett stort problem för en ökad lagföring. När statsrådet besvarade en skriftlig fråga (fr. 2021/22:840) om detta hänvisades till den utredning som ligger till grund för den aktuella propositionen. Givet att propositionen saknar ett sådant förslag, vilket inte är oväntat givet underlaget, finns skäl att ånyo lyfta frågan. bör därför tillkännage för regeringen att en kriminalisering av lögn i polisförhör bör genomföras.
mot · H9024551 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:192 Skärpta straff för knivbrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade kvalifikationsgrunder för grovt brott mot knivlagen och tillkännager detta för regeringen. Att regeringen går uttalade tillkännagivande till mötes är positivt. Knivvapenvåldet utgör, tillsammans med vapenbrottsligheten i övrigt, ett stort samhälleligt problem. Korrelationen mellan framgångar i bekämpandet av skjutvapenvåldet, oaktat att regeringen ännu inte mäktat med detta, och ett ökat användande av kniv torde anses ostridig. I regeringens förslag finns dock vissa saker att lyfta ut. Gällande kvalifikationsgrunderna inskränks möjligheten att döma till grovt brott om föremålet innehafts i ett sammanhang där det kan befaras komma till användning vid vissa brottsliga angrepp. Avgränsningen kan vid första åsyn ses som rimlig, men att inneha kniv även vid annan brottslighet bör anses allvarligt nog att tala för grovt brott. Regeringen exemplifierar detta med att medhavd kniv exempelvis vid inbrott inte ska tala för att brottet är grovt. är dock av uppfattningen att en medhavd kniv i sådana situationer talar för att knivbrottet ska anses grovt. Det finns även skäl att bemöta vad remissinstanserna anfört gällande den föreslagna straffskalan för knivbrott i relation till andra brott. har tidigare förespråkat en övergripande översyn just av denna anledning. Att höja straffen för ett brott i ett ärende leder antingen till att det inte höjs tillräckligt för att de ska harmoniera eller till att ett straff höjs så mycket att straffskalan blir högre än ett brott som kan anses vara mildare. Detta noteras av flera remissinstanser, exempelvis . Regeringen bör därför tillsätta en utredning som ser över samtliga straffskalor.
mot · H9024553 · 2022-04-06 00:00:00 — Motion till 2021/22:4553
mot · H9024555 · 2022-04-06 00:00:00 — För att kunna förstärka den här utvecklingen krävs emellertid förutsägbara enhetliga ersättningssystem. Att möta en patient i ett digitalt möte jämfört med ett fysiskt möte ställer olika krav. Därför är det en brist att blivande läkare och annan vårdpersonal inte ges utbildning i digital konsultationsteknik under sin grundutbildning. föreslår att det inom den nationella strategin ges i uppdrag att säkerställa att vård- och omsorgsutbildningar ger studenterna tillräckliga kunskaper för att på ett bra sätt kunna använda digitala verktyg. Studenterna ska ges fördjupade färdigheter i digitalt bemötande. I uppdraget bör ingå att pröva möjligheten att i examensbeskrivningarna för vård- och omsorgsutbildningarna lägga fast krav som säkerställer att studenterna efter erlagd examen har de kunskaper som krävs för att på ett kvalitativt sätt kunna arbeta i digitala arbetsformer. Noria Manouchi (M) [1] Prop. 2021/22:177 Sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation. [2] Ibid. [3] Ibid. s. 35. [4] Ibid. s. 83. [5] Ibid. s. 76–77.
mot · H9024563 · 2022-04-06 00:00:00 — Motion till 2021/22:4563
mot · H9024565 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av skr. 2021/22:191 om bosättningslagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bosättningslagen bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att tillräckliga generella statsbidrag tillgodoser kommunernas ökade kostnader till följd av bosättningslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanträngningseffekterna på bostadsmarknaden till följd av bosättningslagen bör kartläggas och tillkännager detta för regeringen. Statens införande av bosättningslagen är ett allvarligt ingrepp i det kommunala självstyret och konsekvenser för kommuner utöver lagens intentioner har i rapporten påvisats, vilket motiverar ett avskaffande av lagen. När kommuners frivilliga mottagande inte tillgodosåg inflödet av nyanlända infördes en tvingande lag, bosättningslagen, som i stället anvisar dessa till olika kommuner. Enligt rapporten har bosättningslagen medfört ökade kostnader för flertalet kommuner då anvisningarna betytt att utbetalningen av försörjningsstödet har ökat. Rapporten visar att kommuner anser att etableringstiden är för kort och att nyanlända behöver än för att komma i arbete. Dessa extra kostnader ska åligga staten att kompensera kommunerna för då mottagandet inte längre sker frivilligt. Om inte bosättningslagen avskaffas anser att kostnaden bör rymmas inom de generella statsbidrag kommunen får att fördela. Ytterligare ett problem med den tvingande bosättningslagen är undanträngningseffekten på bostadsmarknaden. Enligt rapporten finns kommuner som ger nyanlända förtur i bostadskön vilket innebär att andra invånare får utstå en avsevärt längre väntan och möjlighet till en egen bostad. Om bosättningslagen inte avskaffas bör därför en utvärdering av bosättningslagens negativa effekter på bostadsmarknaden genomföras och offentliggöras.
mot · H9024571 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:182 Efterlevandestöd för barn som får vård eller boende bekostat av det allmänna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att efter ikraftträdandet återrapportera lagändringen gällande efterlevandestödets ekonomiska utfall och tillkännager detta för regeringen. ursprungliga ställningstagande i frågan lyftes med anledning av uppgifterna som framkom i och och efterlevandestöd för nyanlända barn 2016. I rapporten framkom det att det dåvarande regelverkets utformning gav incitament till att lämna oriktiga uppgifter gällande utbetalningar av efterlevandestöd för personer med avlidna föräldrar som aldrig bott i och därmed inte har rätt till barnpension utan måste ansöka om efterlevandestöd. Det tidigare regelverket tillät sex månaders retroaktiv utbetalning, vilket senare ändrades till en månad i det efterföljande betänkandet till proposition 2017/18:150. ställde sig bakom förslaget om skärpta regler men ansåg att de föreslagna skärpningarna inte skulle vara tillräckliga för att komma åt problemet med oriktiga uppgifter för att tillgodogöra sig efterlevandestöd. I det särskilda yttrandet framförs det att det bör utredas hur efterlevandestödet kan kopplas till ett svenskt medborgarskap alternativt medborgarskap i annat EU/EES-land, detta mot bakgrund av att i rapporten påvisar svårigheter att bevisa eventuell riktighet i myndighetsbeslut från tredjeland, gällande eventuellt avlidna föräldrar som inte bott i . ställer sig bakom de sakförhållanden som anförs i propositionen gällande vikten av ett likriktat system, och att det inte var lagstiftarens intention att efterlevandestödet ska verka som ett slags buffert. Specifikt i de fall då barnens uppehälle redan tillgodoses av det allmänna. Men framför flera av remissinstanserna relevanta synpunkter gällande bristen på djupgående konsekvensanalyser för de barn som bl.a. är placerade enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. ursprungliga intention med tillkännagivandet var att få bukt med det fusk som uppstod vid ansökningar om efterlevandestöd från tredjelandsmedborgare, inte begränsa den redan dåliga ekonomiska situationen för barn på LSS-boenden som har föräldrar som avlidit i men där barnpensionen är så låg att de av den anledningen fått rätt till kompletterande efterlevandestöd. Därför anser vi att regeringen efter lagens verkställande ska återrapportera det ekonomiska utfallet för ovannämnda grupp till . i (SD)
mot · H9024575 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:148 En ny växtskyddslag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avgifter för offentlig kontroll med anledning av den nya växtskyddslagen inte ska hämma svenska företags konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. I propositionen lämnar regeringen förslag till en ny växtskyddslag, vilken kompletterar EU-förordningen om skyddsåtgärder mot växtskadegörare och EU-förordningen om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet i livsmedelskedjan. Kostnader för offentlig kontroll som utförs enligt den nuvarande växtskyddslagen finansieras huvudsakligen genom avgifter, även om viss offentlig kontroll finansieras av anslag i statsbudgeten. Den tillsyn som utförs enligt den gällande skogsvårdslagen när det gäller bestämmelser om insektshärjning finansieras av anslag i statsbudgeten. Regeringen menar att offentlig kontroll även fortsättningsvis i huvudsak bör finansieras med avgifter, och att utgångspunkten bör vara att den som ger anledning till kontrollen ska betala kontrollkostnaden. delar denna uppfattning men konstaterar att de gröna näringarna i hämmas av alltför höga skatter och avgifter, liksom av en omfattande regelbörda. För att stärka de gröna näringarnas konkurrenskraft bör dessa kostnader minska. har därför bl.a. föreslagit en med målet att minska kostnaderna för administration , samt att timtaxan för tillsyn inte ska överstiga de faktiska kostnaderna för tillsynen. Att inte ytterligare påföra företag i de gröna näringarna kostnader är särskilt viktigt givet den omfattande kostnadsökning som drabbat många företag inom jord- och skogsbruk efter invasion av . menar därför att principen om att avgifterna ska återspegla de faktiska kostnaderna för kontrollen bör gälla även för de avgifter som tas ut med anledning av den nya växtskyddslagen. Det bör finnas en tydlig och transparent koppling mellan avgiften och myndighetens arbetsinsats. Avgifterna bör utformas på ett sätt som inte hämmar svenska företags konkurrenskraft, och regeringen bör särskilt ta hänsyn till skillnader mellan olika medlemsstaters uttag av avgifter så att inte skiljer ut sig genom relativt högre avgifter. Kopparklint (M)
mot · H9024576 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:174 Ett moderniserat konsumentskydd ställer sig bakom det som anförs i motionen om förtydligande och konsekvensanalys av 7 a § prisinformationslagen (2004:347) och tillkännager detta för regeringen. delar i stor utsträckning grundtanken i regeringens proposition. Det finns emellertid ett antal punkter värda att ifrågasätta. Att försvåra för oseriösa aktörer som vilseleder konsumenter i sina priskampanjer är en ambition även vi delar. Så som reglerna är utformade i förslaget är det dock mycket otydligt för dagligvaruhandeln i vilka lägen lagen ska tillämpas. Det är också mycket otydligt hur det undantag som föreslås för livsmedelsprodukter ska tolkas. För vårt parti är resurshushållning och självförsörjande viktigt, särskilt i tider av oro och krigshot mot vårt land. Så som förslaget nu är utformat blir det mycket svårare att ge attraktiva priserbjudanden till konsument som det också blir svårare att undvika matsvinn, frågor som har mycket hög prioritet för . Genom att förtydliga att prisinformation gäller försäljningsställe underlättas det för konsumenterna att bedöma värdet av en prissänkning, satt i relation till den plats där varan eller livsmedlet lagrats och erbjuds till försäljning.
mot · H9024583 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:159 Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompetensförsörjning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag som likabehandlar de olika huvudmännen genom hela dimensioneringsprocessen och tillkännager detta för regeringen. Regeringen lägger ett antal förslag på hur ungdomars och vuxnas etablering på arbetsmarknaden ska underlättas samt hur kompetensförsörjningen till välfärd och näringsliv ska förbättras. Detta ska enligt regeringens förslag ske genom en tydligare dimensionering av antalet platser på gymnasieskolans yrkesprogram. Arbetsmarknadens behov ska få större betydelse vid planering och dimensionering av vissa utbildningar inom gymnasieskolan och komvux. Dessutom ställs krav på samverkan mellan minst tre kommuner för planering av utbildning samt att informationen om utbildningens inriktning ska tydliggöras. Propositionen innehåller även krav på att enskilda huvudmän ska bidra till ett ändamålsenligt utbud. Den modell som regeringen föreslår gynnar onekligen de kommunala huvudmännen på bekostnad av de fristående aktörerna. Det rimmar illa med principen om likabehandling. Det faktum att några få kommuner (minst tre enligt regeringens förslag) ska kunna träffa överenskommelser om hur olika utbildningar ska fördelas inom samverkansområdet riskerar att slå ut de fristående aktörerna, om inte även de är delaktiga redan i denna första del av processen. Regeringens förslag är också utformat på ett sådant sätt att när kommunerna inom samverkansavtalet väl är överens om utbildningsutbudet, har de möjlighet att stoppa nya ansökningar från fristående skolor med hänvisning till att det får påtagligt negativa följder för det kommunala skolväsendet. Själva konstruktionen av regelverket gör att etableringsmöjligheterna för fristående aktörer försämras. I slutändan slår detta hårt mot elevernas valfrihet. delar i mångt och mycket den problembild som målas upp i propositionen: Yrkesprogrammen är inte tillräckligt attraktiva för att locka elever som näringslivets behov av yrkesskicklighet är enormt. Vi inser att detta problem måste åtgärdas. Men problemet löses inte genom att hitta på nya byråkratiska strukturer, som dessutom inte följer någon enhetlig linje över landet. I stället handlar det om behovet av en stark marknadsföring av yrkesprogrammen i kombination med att antagningsvolymen till de högskoleförberedande programmen ses över och skärs ned. måste staten ta ett större ansvar för placering och utbud av gymnasieskolor i en modell där även fristående aktörer är delaktiga i processen.
mot · H9024588 · 2022-04-06 00:00:00 — Motion till 2021/22:4588
mot · H9024590 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:163 Bättre villkor för kommersiell radio avslår regeringens förslag i fråga om punkt 7.1 avskaffande av möjligheten att återkalla sändningstillstånd vid överträdelse av annonsregler. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vissa frekvensområden bör ges militär prioritet och tillkännager detta för regeringen. Möjligheten att återkalla sändningstillstånd bör behållas Det övergripande målet med regeringens lagförslag är svårt att invända emot. Traditionella medier är starkt konkurrensutsatta, framför allt till följd av den teknologiska utvecklingen. Vissa delar av lagförslaget är däremot mindre väl avvägda. Avskaffandet av möjligheten att återkalla sändningstillstånd vid överträdelse av annonsregler är en sådan del. En liberalisering av reglerna för tv och radio (liksom sökbar text-tv) är inte uppenbart önskvärd: det finns inget samhällsintresse i att förenkla för mer påträngande former av reklam, särskilt inte för varor som alkohol, tobak eller läkemedel. Det kan emellertid finnas ett samhällsintresse i att ha möjligheten att dra in sändningstillstånd som en sista utväg; i en möjlig situation där vissa större medieaktörer ser sanktionsavgifter som ett pris värt att betala för att fortsätta få inkomster genom att bryta mot annonsreglerna behöver staten andra verktyg än sanktionsavgifter. instämmer således med och i deras remissvar och menar att möjligheten att återkalla sändningstillstånd bör behållas. Militär prioritet för vissa frekvensområden I ljuset av säkerhetsläget i närområde bör Försvarsmaktens remissvar särskilt beaktas. Där påpekas ett värde i att ge militär prioritet till vissa frekvensområden. Regeringens svar på detta, att ”Försvarsmaktens behov av att använda frekvensutrymmet bör kunna tillgodoses, även med en fortsatt utbyggnad av digitala radiosändningar”, är inte tillfredsställande eller ens särskilt klargörande, detta oaktat att man vid behov säger sig vara beredd att återkomma i frågan. bör därför ge regeringen till känna att ett visst frekvensområde (förslagsvis 230–) ska ges militär prioritet i enlighet med Försvarsmaktens önskan i dess remissvar. Per (SD) i (SD)
mot · H9024594 · 2022-04-06 00:00:00 — Motion till 2021/22:4594
mot · H9024595 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:198 Stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag åt regeringen att återkomma med förslag på hur staten kan ta ett större ansvar för indrivningsprocessen när det gäller skadestånd till brottsoffer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även hatbrottsmotiv samt att brott riktas mot någon inom ramen för hans eller hennes yrkesutövning bör beaktas särskilt inom ramen för den skälighetsbedömning som ska göras vid fastställande av kränkningsersättningens storlek och tillkännager detta för regeringen. Skadeståndet kopplat till brottslighet är vid sidan av utdömande av påföljd ytterligare ett instrument som ska kompensera den brottsdrabbade för den kränkning som han eller hon genomlevt. Svensk rätt karaktäriseras av våra mycket låga skadeståndsnivåer, inte minst de som utdöms i samband med att någon fälls för ett brott. ser mot denna bakgrund positivt på att regeringen nu lämnar förslag för att stärka brottsoffers ställning genom höjd kränkningsersättning. Inledningsvis kan konstateras att regeringens proposition ligger i linje med de förslag som tillbaka drivit på området. Det finns dock skäl att ifrågasätta delar av regeringens proposition samt att gå längre än vad regeringen gör i de förslag som presenteras. är det brottsoffren själva som ansvarar för att utkräva de skadestånd som tilldöms dem. Många brottsoffer vittnar om den ytterligare kränkning som upplevs i samband med en sådan process. Därtill finns det ofta stora svårigheter förknippade med att få ett utdömt skadestånd utbetalat. Regeringen lämnar förslag som stärker brottsoffrens fordran på sitt skadestånd i förhållande till förövarens tillgångar bl.a. i form av frihetsberövandeersättning enligt 4 § frihetsberövandelagen. Att brottsoffrets fordran även tillerkänns företräde framför oprioriterade fordringar vid löneutmätning är en positiv förändring. menar dock att denna process i större utsträckning bör skötas av staten i stället för av den brottsdrabbade själv. Regeringen bör därför återkomma med förslag till av innebörd att staten ska ta ett större ansvar vid indrivningsprocessen av skadestånd till brottsoffer. Justeringen av skadeståndslagens bestämmelser relaterade till hur kränkningsersättning fastställs är i stora drag väl avvägd. Det finns dock skäl att utöka de omständigheter som särskilt ska beaktas vid den skälighetsbedömning som ska göras i samband med att ersättningens storlek fastställs. I likhet med menar vi att även hatbrottsmotiv bör beaktas inom ramen för en sådan bedömning. Därtill, i enlighet med synpunkter, anser vi att ett brott riktat mot en individ inom ramen för hans eller hennes yrkesutövning även bör vara en punkt som särskilt beaktas vid skälighetsbedömningen.
mot · H9024597 · 2022-04-06 00:00:00 — Motion till 2021/22:4597