ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H9024522 · 2022-04-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:189 Ökad rättssäkerhet och snabbare verkställighet i internationella familjemål ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta initiativ till tydliga riktlinjer och utbildning om regelverkets tillämpning för yrkesverksamma i syfte att öka rättssäkerheten i det konkreta genomförandet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning och konsekvensanalys ur barnperspektiv och tillkännager detta för regeringen. Regeringens förslag är en kompletterande lagstiftning till EU:s II-förordning. Förordningen gäller frågor om äktenskapsskillnad, föräldraansvar och internationella bortföranden av barn, regler om vilken medlemsstats domstol som kan pröva en tvist med en internationell anknytning och regler om erkännande och verkställighet av avgöranden i EU. Regeringens förslag syftar till att stärka skyddet för barn i internationella situationer. Trots detta finns brister i förslaget just kring rättssäkerheten för barn. Förtydliganden om och förstärkning av hur barnets delaktighet tillvaratas samt att barnet bör få uttrycka sina behov och sin situation behövs. Av vikt är även kompetensen hos yrkesverksamma. De bör ha särskild kompetens om bl.a. våld och förtryck samt vad bortförande av barn i en hederskontext innebär. Dessutom behöver de ha särskild kompetens i att möta barn i dessa situationer. Kvalitetssäkrande åtgärder för hur yrkesverksamma ska agera med barnet måste utarbetas samt tydliga riktlinjer behöver tas fram till berörda om regelverkets tillämpning. Alla yrkesverksamma måste få tillräckligt med utbildning och verktyg för sitt arbete. Ett exempel på problematik är att i många fall fått en besvärlig sits, där många parallella regelverk gäller. Dessutom måste de ta hänsyn till de växande problemen med hederskultur i . har fått ”problem i knät” från beslutsfattare, utan tydliga riktlinjer, verktyg, krav eller erforderlig utbildning. Det försvårar självklart jobbet och försämrar resultaten. Det är viktigt att få möjligheter, metoder och kompetenshöjning för att säkerställa barns rätt till delaktighet och för att kunna utföra arbetet på ett rättssäkert sätt. Barnets perspektiv är centralt i sammanhanget. Därför bör uppföljning och konsekvensanalys genomföras utifrån barnperspektivet och hur de rättsliga aktuella förändringarna i lagstiftningen fungerat. Kommuner och Regioner (SKR) informerar om vikten av barnkonsekvensanalys och prövning samt hur detta kan ske. De lyfter att syftet med en barnkonsekvensanalys är att säkerställa att barns rättigheter finns med i beslutsfattandet inom en verksamhet, och en sådan analys måste anpassas utifrån rådande förutsättningar. Utöver detta menar vi i att även analyser och regelförändringars effekter måste följas upp.
mot · H9024526 · 2022-04-05 00:00:00 — Motion till 2021/22:4526
mot · H9024528 · 2022-04-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:190 Åtgärder mot fusk vid förarprov och mot illegal utbildningsverksamhet på transportområdet ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillståndsprövning för dubbelkommandon i privatbilar och tillkännager detta för regeringen. Illegala körskolor är ett växande problem i . Det regeringen föreslår i propositionen är ett litet steg i rätt riktning men långt ifrån tillräckligt. ställer sig bakom skärpningar innebärandes att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om avstängning från prov på transportområdet. Vi ställer oss också bakom föreslagna straffskärpningar mot illegal utbildningsverksamhet på transportområdet. Det är rimligt att dessa ska straffbeläggas i större utsträckning än tidigare och att befintliga straffbestämmelser skärps. Det är också rimligt att den som övningskör ska vara skyldig att medföra en identitetshandling och att skyldigheten ska vara straffsanktionerad. Problemen med ett växande antal illegala trafikskolor inom ramen för organiserad kriminalitet är inte nya eller okända. I stället följer detta ett övergripande mönster där organiserat kriminella har tagit sig in i alla samhällssektorer. Detta hotar långsiktigt stabilitet och människors förtroende för det gemensamma samhällsbygget. har lyft problemet med det växande antalet illegala trafikskolor. Att regeringen nu – om än för lite och för sent – till slut agerar är positivt. Det faktum att det tagit för regeringen att gå från ord till otillräcklig handling är anmärkningsvärt. För att föreslagna skärpningar ska kunna göra skillnad krävs mer resurser till rättsvårdande myndigheter. Annars riskerar föreslagna skärpningar att bli meningslösa markeringar snarare än åtgärder som gör skillnad. har i olika sammanhang lyft frågan om dubbelkommandon i bilar. I vår följdmotion En hållbar transportpolitik för jobb och tillväxt föreslår att dubbelkommando i privatbilar bör kopplas till tillståndet för handledarskap vid övningskörning. En modell borde implementeras som innebär att de som har ett tidsbegränsat tillstånd tillåts att inneha dubbelkommando och då bara i maximalt två bilar. Denna viktiga del av det brottsförebyggande arbetet mot illegal utbildningsverksamhet på transportområdet saknas i propositionen. Detta är anmärkningsvärt och minskar möjligheten att på ett effektivt sätt beivra illegala körskolors verksamhet. Regeringen bör skyndsamt säkerställa att en sådan begränsning införs. Kopparklint (M)
mot · H9024531 · 2022-04-06 00:00:00 — Motion till 2021/22:4531
mot · H9024533 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:198 Stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge brottsoffer stärkta möjligheter att få ersättning från dömda gärningspersoner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nivån på den nya ersättningsformen särskild anhörigersättning behöver uppfattas som skälig och tillkännager detta för regeringen. Brottsoffers möjlighet till skadestånd måste förbättras. Liberalerna anser att propositionens förslag går i rätt riktning, men att mer behöver göras. I nästa steg bör en bredare översyn av regelverket ske för att möjliggöra att ges bättre möjligheter att aktivt driva in fordringar från redan dömda gärningspersoner utan att brottsoffren ska tvingas att medverka aktivt. Det kan ske både genom att staten utbetalar beloppet till brottsoffret och därefter tar över fordran eller ger bättre juridiskt stöd för att driva in ersättningen. Liberalerna menar att dagens system skapar ett onödigt lidande för brottsoffer. De som blivit utsatta för ett brott av en gärningsperson tvingas med dagens ordning att aktivt interagera med förövaren för att få sin ersättning. I propositionen lyfts att redan tillkännagivit för regeringen att ett nytt system, där betalar ut ersättningen direkt, behöver utredas. Även remissinstanserna Brottsofferjouren och för anhöriga till våldsdödade (RAV) föredrar en sådan ordning. I samband med en bredare översyn bör det också särskilt analyseras den situation då en brottsmisstänkt person åtalas och får en lagakraftvunnen dom emot sig, men där den i högre instans fastställda fängelsedomen är kortare än den tid som personen suttit i häkte. Då kan personen få ersättning för frihetsberövande den överskjutande tiden trots att vederbörande fällts för brottet i fråga. Med tanke på att ersättningen för frihetsberövande beräknas på andra grunder än skadeståndet till brottsoffren kan den dömde dessutom få högre ersättning än vad brottsoffret får i skadestånd. Sådana situationer kan vara i hög grad stötande för den allmänna rättskänslan. Därför bör regelverket ses över för att analysera på vilka grunder som ersättningen ska beräknas till en brottsdömd person vars frihetsberövande i häktet pågått än det fängelsestraff som fastställs i en lagakraftvunnen dom. I propositionen föreslås en ny form av ideell ersättning, s.k. särskild anhörigersättning. och för anhöriga till våldsdödade (RAV) anser att regeringens förslag kommer att leda till för låg ersättning. Liberalerna menar att ersättningen bör motsvara den ideella skada som det är att mista en nära anhörig. Regeringen behöver garantera att ersättningen överensstämmer med den allmänna rättskänslan för att den ska uppfattas som skälig och legitim. En för låg ersättning riskerar att uppfattas som stötande av de som tar emot den. bör tillkännage för regeringen att den mot bakgrund av ovanstående bör komma med förslag för att säkerställa att den särskilda anhörigersättningen snabbt kommer de anhöriga till del och har skäliga nivåer som står i rimlig proportion till det lidande de anhöriga drabbats av. Gulan Avci (L)
mot · H9024539 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:192 Skärpta straff för knivbrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att maximistraffet för oaktsamma knivbrott ska vara fängelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en gärning som begås av oaktsamhet ska kunna bedömas som grovt brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återfall i brott mot knivlagen ska vara en sådan omständighet som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett knivbrott är grovt och tillkännager detta för regeringen. I propositionen föreslås att maximistraffet för uppsåtliga knivbrott ska höjas från sex månaders fängelse till fängelse. Minimistraffet ska alltjämt vara böter. Den tidigare straffskalan för oaktsamt brott, böter eller fängelse , föreslås bli kvar. Straffskalan för grovt knivbrott föreslås ändras, från fängelse i högst till fängelse i lägst och högst . Straffskalan för grovt brott föreslås endast vara tillämplig på uppsåtliga gärningar. Vidare föreslås att det i lagen införs omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett knivbrott är grovt. Vid bedömningen av om ett brott är grovt föreslås att det särskilt ska beaktas om föremålet har innehafts i ett sammanhang där det kan befaras komma till användning vid brottsligt angrepp på någons liv, hälsa eller trygghet till person, om föremålet har varit av särskilt farlig beskaffenhet, om innehavet, överlåtelsen eller saluhållandet har avsett flera föremål eller om gärningen på annat sätt har varit av särskilt farlig art. har länge drivit frågan om skärpta straff för knivbrott. Det finns även ett tillkännagivande från på området. Därför är det välkommet att straffskalan skärps för uppsåtliga knivbrott och för grova knivbrott. Däremot lämnas straffskalan oförändrad för oaktsamma knivbrott. En gärning som begås av oaktsamhet föreslås inte heller kunna utgöra grovt brott. En sådan åtskillnad är inte motiverad. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om att maximistraffet för brott som begås av oaktsamhet också ska vara fängelse i högst och att även en gärning som begås av oaktsamhet ska kunna bedömas som grovt brott. Bland de omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett knivbrott är grovt anges inte uttryckligen återfall i brott mot knivlagen. De särskilt angivna kvalifikationsgrunderna är inte uttömmande och i specialmotiveringen anges den omständigheten att gärningsmannen tidigare visat sig beredd att ta till våld, vilket bl.a. kan påvisas av tidigare kriminell belastning, kan vara relevant vid bedömningen av om gärningen har varit av särskilt farlig art. anser dock att återfall i brott mot knivlagen är så allvarligt att det uttryckligen bör framgå att detta är en sådan omständighet som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett knivbrott är grovt. Regeringen bör därför även återkomma till med förslag om en sådan ordning.
mot · H9024541 · 2022-04-06 00:00:00 — Motion till 2021/22:4541
mot · H9024542 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:179 Ett bättre premiepensionssystem 2021/22:179 ett bättre premiepensionssystem. Regeringen presenterade det första steget i reformeringen av premiepensionssystemet 2018 genom flera förslag på skärpningar. Avsikten var att komma åt oetisk marknadsföring och bedrägligt beteende och ge konsumenter korrekt information. Detta berodde på att man ansåg att systemet, som det såg ut då, innehöll stora brister. Detta var bra och nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med de problem som funnits med oseriösa fonder. Därefter presenterades det första utredningsförslaget på hur regelverket för premiepensionen skulle förändras 2019. Där föreslogs ett nytt upphandlat fondtorg som skulle hanteras av en ny myndighet. Detta föreslogs innan man utvärderat effekterna av de första åtgärderna. kritiserade detta då det blev tydligt att det nya fondtorget kraftigt skulle begränsa konsumenternas valfrihet. Reformen skulle dessutom genomföras utan att något ordentligt underlag om att detta ytterligare steg verkligen var nödvändigt efter det första steget med skärpta åtgärder mot oseriösa aktörer. Även i detta ärende framkommer det både avstyrkanden och kritiska röster från flera remissinstanser som anför att regeringens förslag kraftigt kommer att begränsa pensionsspararnas valmöjligheter. Regeringen har dock inte tagit till sig av kritiken utan menar att man har på fötterna trots att tunga remissinstanser kommit med allvarlig kritik. Exempelvis lyfter gällande upphandlingsregelverket farhågor gällande förslagens förenlighet med unionsrätten, vilket i yttersta fall skulle kunna medföra att svensk lagstiftning därefter underkänns av . har lyft fram att en rejäl kvalitetshöjning och skärpning av kraven på fondtorget redan har införts av Pensionsmyndigeten , med stöd av fondbranschen. Därmed säkerställs att oseriösa aktörer inte tar sig in i pensionssystemet. Att införa tekniskt komplicerade upphandlingar av premiepensionsfonder ger ingen ytterligare vinst vad gäller att hålla oseriösa aktörer borta. Man straffar i stället pensionsspararna genom att minska deras inflytande över sina egna pensioner och försämra fondutbudet, vilket i sin tur riskerar att leda till försämrade pensioner då framgångsrika fonder riskerar att uteslutas redan i upphandlingskriterierna. skriver bl.a. att arkitekturen ser ut att vara skapad för att begränsa valmöjligheterna, där konsumentens beslut indirekt ska påverkas. Vi anser därför att ska avslå regeringens förslag mot bakgrund av detta. i (SD)
mot · H9024544 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:195 Skärpt straff för gravfridsbrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja minimistraffet för grovt gravfridsbrott till lägst och tillkännager detta för regeringen. Regeringens förslag om att straffbestämmelsen i om brott mot griftefrid kompletteras med en särskild straffskala för grovt brott är ett steg i rätt riktning. Den nuvarande lagstiftningen är för bred då den innefattar allt från att ha vandaliserat en grav till att ha tillfogat ett lik omfattande skador, vilket får anses vara en stor skillnad i brottets allvarlighet. Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningsmannen tillfogat ett lik en svår skada eller om gärningen inneburit omfattande förstörelse eller annars varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Att straffbestämmelsen kompletteras med en särskild straffskala för grovt brott ser vi som positivt, men vi menar att minimistraffet bör vara högre än de som anges i förslaget. menar att den typ av brottslighet som grovt gravfridsbrott kommer att innebära är av en sådan karaktär att minimistraffet alltid ska vara fängelse.
mot · H9024545 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:196 Ökad kontroll vid verkställighet av fängelse med fotboja avslår proposition 2021/22:196. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hyra anstaltsplatser utomlands och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om utökat mandat för Kriminalvården att besluta om föreskrifter gällande vistelseförbud och tillkännager detta för regeringen. Den svenska kriminalvården befinner sig i en mycket ansträngd situation. Det saknas, och har saknats, platser i både anstalter och häkten. Den nuvarande situationen har varit uppenbar för alla som arbetar med dem, både i myndigheten och för ansvariga politiker. Att svensk kriminalvård behöver byggas ut, och rustas upp, är en vedertagen sanning. Det tar dock tid, vilket denna och tidigare regeringar misslyckats med. Kriminalvården har redan nu hittat olika lösningar för att lösa den akuta bristen, genom de s.k. beredskapsplatserna och andra tillfälliga platser. Om ytterligare akuta åtgärder krävs, bör envar ställa sig frågan om lösningen är att låta fler slippa avtjäna sina straff eller att se till andra möjligheter. Att begå ett brott är en handling som kräver en konsekvens. Att avtjäna straff i frihet, om än med fotboja, bör nyttjas återhållsamt. Att utöka möjligheten är inte aktuellt. Propositionen bör därför avslås. Vi behöver därför se till andra möjligheter, som tidigare lyfts av och som förbisetts av regeringen. Särskilt bör här lyftas hyrande av anstaltsplatser utomlands. Flera av partier har tidigare anslutit sig till förslag men ännu ingen majoritet. Regeringen har genom statsrådet anfört att den största betänkligheten häri ligger i kostnaden. För oss är samhället och medborgarnas trygghet värt att satsa på. bör därför rikta ett tillkännagivande till regeringen om att påbörja förhandlingar för hyrande av anstaltsplatser utomlands. Det finns dock delar av propositionen som medför förbättringar gällande utökad kontroll. Detta gäller Kriminalvårdens mandat att besluta om vistelseförbud för de som verkställer ett fängelsestraff med fotboja. Att de få fall där institutet bör nyttjas alltjämt övervakas och förbjuds från att vistas på vissa platser är av godo. Regeringen bör därför, för det fall propositionen avslås, återkomma till med ett förslag om detta.
mot · H9024546 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:194 Ett modernare straffrättsligt skydd mot hemfridsbrott och olaga intrång ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga kriminell djurrättsaktivism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ytterligare skydd vid platser som inte omfattas av hemfridsbrottet eller olaga intrång och tillkännager detta för regeringen. Djurrättsaktivismen utgör en relativt dold del av den organiserade brottsligheten. För de lantbrukare och jägare som får sina hem och familjer utsatta är det dock en ständigt återkommande verklighet. Liksom flertalet remissinstanser påpekar har de låga straffen och det snäva kriminaliserade området medfört kontinuerliga trakasserier, hot, våld och skadegörelse. De som begår brottsligheten är organiserade, och medlen de väljer för att uppnå sina politiska övertygelser är hot och våld. har tidigare förespråkat att deltagande och samröresbrotten gällande terrorism ska åtföljas av deltagande och samröresbrott med kriminella organisationer. Det bör tydliggöras att djurrättsaktivister och andra aktivister vars metoder för att uppnå sina mål är brottsliga ska omfattas av en sådan kriminalisering. Det finns även skäl att genomföra en kartläggning av dessa miljöer. Säkerhetspolisen granskar kontinuerligt säkerhetshot och har en relativt god bild av riskerna gällande de islamistiska och vänster- och högerradikala miljöerna i . Sådana kontinuerliga kartläggningar, analyser och rapporter gällande flera riskmiljöer är nödvändiga, både för myndigheters arbete och som information och beslutsunderlag. De brottsbekämpande myndigheterna bör därför uppdras att göra sådana kartläggningar och lämna rekommendationer till åtgärder. Gällande propositionen noterar framför allt att trakasserierna pågår även utanför de områden som fredas genom hemfridsbrottet. Regeringen anför som svar att annan brottslighet såsom trakasseri eller olaga hot skulle kunna tillämpas i dessa fall. Bristen av beivrande gällande denna brottslighet enligt gällande rätt bör dock tydligt visa att detta svar inte är tillfredsställande. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om ett förbättrat skydd för personer som utsätts för hot, våld och trakasserier även utanför de platser som omfattas av nuvarande ärende. Givet Lagrådets synpunkter på förslagens förhållande till nödvärnsrätten finns skäl att beröra detta. Regeringen anför i propositionen att nödvärnsregleringen bör lämnas utan påverkan. har i tidigare förslag gällande just nödvärnsinstitutet lyft just brott som begås i människors hem eller i anslutning till dem eller deras familjer. Regeringens ovilja att utöka nödvärnsrätten bör kritiseras i allmänhet men i synnerhet när det gäller de företeelser som detta ärende behandlar. En utredning som ser över en utvidgning av nödvärnsrätten bör tillsättas, varav brott som begås i, vid eller i närheten av deras hem, ägor eller familj särskilt bör omfattas.
mot · H9024547 · 2022-04-06 00:00:00 — Motion till 2021/22:4547
mot · H9024548 · 2022-04-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:172 Nya regler om informationsutbyte om brottmålsdomar i EU ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fingeravtryck bör tas på tredjelandsmedborgare som döms för ett brott med maximistraff och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fingeravtryck ska förstöras av Kriminalvården först efter att uppgifterna verifierats som inlagda och registrerade i Ecris-TCN och tillkännager detta för regeringen. Givet den fria rörligheten inom EU finns ett behov av informationsutbyte medlemsstaterna emellan. Förslagen i stort, om utökat informationsutbyte om brottmålsdomar, är därav av godo. Det finns dock skäl att ifrågasätta vissa delar av regeringens förslag. Detta gäller särskilt att man inte utnyttjar möjligheterna till striktare bestämmelser som ändock finns. Gällande när fingeravtryck på brottmålsdömda ska tas och föras in i Ecris-TCN föreslår regeringen att så ska ske då någon dömts till fängelse . Regeringen väljer att inte använda möjligheten att ta fingeravtryck på den som dömts för brott varpå maximistraff är föreskrivet. Regeringen noterar själv i sin proposition att det skulle vara möjligt att införa detta, vilket skulle innebära ett utökat upptagande av fingeravtryck. Återigen påvisas således regeringens passivitet. De utökade förutsättningarna för att ta fingeravtryck och föra in dessa uppgifter i systemet bör genomföras. Ytterligare en aspekt som bör beaktas är hur Kriminalvården hanterar fingeravtrycken som ska föras in i systemet. Enligt regeringens förslag om ändring i fängelselagen ska Kriminalvården förstöra fingeravtryck och andra biometriska uppgifter när de tagits emot av . Den exakta betydelsen av detta framgår inte uttryckligen av propositionen, men enligt förvaltningsrättsliga principer torde detta tolkas som att handlingen ska ha nått . Det bör förvisso kunna antas att handlingar som når även omhändertas och registreras, men den mänskliga faktorn bör inte uteslutas. Det bör därför även införas rekvisit på att uppgifterna ska ha registrerats, inte enkom tagits emot, innan Kriminalvården förstör uppgifterna. Liksom både utredningen och regeringen i propositionen noterar finns ett flertal olika register, som bl.a. fingeravtryck som tas med stöd av utlänningslagen eller passlagen. anför att de uppgifter de har inte ska föras in i Ecris-TCN men uttrycker tvivel om huruvida de får använda dessa uppgifter för att söka mot . Så som regeringen anför får de enligt den underliggande förordningen inte göra detta om uppgifterna inte ska föras in i registret. Behovet av delning av information mellan olika myndigheten är stort, och detta är enkom ett exempel. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med ett vidare uppdrag än detta. Utredningen bör uppdras att se över behov av delning av information mellan myndigheter, i synnerhet brottsbekämpande sådana, och hinder mot detta. Även , och myndigheter med liknande uppdrag bör omfattas.