mot · H9024707 · 2022-05-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2021/22:100 ekonomiska vårproposition De senaste årens många prövningar har lärt oss att vi behöver ett starkt samhälle för att klara svåra utmaningar. värnar det välfärdssamhälle som tidigare generationer har byggt och eftersträvar en samhällsutveckling som drar lärdom av de vinningarna. invasion av orsakar enormt mänskligt lidande. Grova övergrepp har begåtts, miljontals människor har tvingats på flykt och städer har ödelagts. Kriget bidrar också till stor osäkerhet i den globala ekonomin, med inbyggda risker för redan utsatta länder. Kriget får även återverkningar i . En tydlig effekt är den snabba ökningen av energi-, drivmedels- och livsmedelspriser. värnar de svenska hushållens ekonomi. Vi har därför föreslagit att hushållen ska skyddas mot prischocker på energi, bensin och diesel. Vi har dessutom tidigare förhandlat fram att pensionerna ska höjas för de pensionärer som har det sämst ställt. Den svenska arbetsmarknaden har utvecklats förhållandevis starkt . Den fortsatt höga arbetslösheten är dock ett stort problem. Särskilt allvarligt är att långtidsarbetslösheten biter sig fast på höga nivåer. Även om antalet som är arbetslösa längre än sjunkit något ligger långtidsarbetslösheten kvar på historiskt höga nivåer. Den ökade långtidsarbetslösheten innebär dock inte att det saknas kvalificerad arbetskraft bland de arbetslösa. Därför kan en kraftfull ekonomisk politik göra stor skillnad. Välfärdssektorn har varit underfinansierad. Antalet anställda inom välfärden har minskat i relation till befolkningsutvecklingen och fallet har varit särskilt starkt . Samhället behöver förnya sitt åtagande att säkerställa en god arbetsmiljö och goda arbetsvillkor för de som söker sig till förskolan, sjukvården, skolan och äldreomsorgen och för de som redan arbetar där. driver ökade statsbidrag till kommuner och regioner som en prioriterad fråga i det kommande budgetarbetet. För är det vidare en självklarhet att resurserna som är avsatta för att finansiera den gemensamma välfärden ska gå till människor som behöver stöd och hjälp och inte till kommersiella bolag som etablerat sig i sektorn. Ojämlikheten i har ökat . En viktig orsak till de ökade klyftorna är hur det svenska skattesystemet utvecklats. Skattekvoten har sänkts från 2022, vilket motsvarar ca i mindre skatteinkomster . söker mandat för att inleda arbetet med en genomgripande skattereform som ska skapa ett enhetligt, rättvist och legitimt skattesystem som kan bidra till en långsiktig finansiering av välfärden. Det behövs en kraftigt förändrad inriktning av den ekonomiska politiken för att pressa tillbaka arbetslösheten, minska inkomstskillnaderna och accelerera klimatomställningen. menar att den ekonomiska politiken bör styras av reala mål om ökad sysselsättning, investeringar och klimatomställning, där offentligfinansiella mål och inflationsmål blir verktyg för att uppnå de reala målen. Världen befinner sig i ett klimatnödläge. Det står bortom allt tvivel att mer behöver göras såväl globalt som nationellt och lokalt. När samhället ställer om ska det ske på ett socialt hållbart sätt. menar att priser, subventioner och skatter är viktiga verktyg i klimatomställningen, men samhället behöver framför allt bygga hållbara alternativ till dagens klimatskadliga verksamheter. söker därför mandat för att genomföra ett historiskt omfattande investeringspaket för klimatet. Genom investeringar på vill vi de kommande tio åren se till att klimatomställningen accelereras. föreslår omfattande utbyggnad av tåginfrastrukturen, investeringar i ett robust elnät och en upprustning av miljonprogrammen med energieffektiviseringar och bättre boendemiljöer. föreslagna investeringsprogram kommer att innebära ökad jämlikhet, stärkt produktivitet, minskad arbetslöshet och en modernisering av det svenska samhället. Pensionerna behöver höjas. Enligt uppgår kompensationsgraden från den inkomstgrundade pensionen till för – målet var att den allmänna pensionen skulle uppgå till . Nära hälften av landets kvinnliga pensionärer har så låg inkomstgrundad pension att de har rätt till garantipension. Omkring 300 000 pensionärer i lever med låg ekonomisk standard. Det är den högsta siffran i . presenterar här ett förslag som höjer inkomstpensionerna med 2024. Socialförsäkringarna är en central pelare i den positiva arbetslinje som förespråkar – individer kvalificerar sig till försäkringar genom arbete, och försäkringarna i sin tur bidrar till möjligheten att komma tillbaka i arbete. Den just nu högst prioriterade frågan inom sjukförsäkringen är att avskaffa karensavdraget. har bland de starkaste offentliga finanserna i västvärlden och löpande och stora överskott i bytesbalansen. står världen inför ett klimatnödläge, där vi har på oss att vända utvecklingen. För att finansiera ett omfattande investeringsprogram föreslår att ett tioårigt moratorium införs för det finanspolitiska ramverket, med start . Vi föreslår att dagens överskottsmål ersätts med ett underskottsmål för de offentliga finanserna under moratoriet. Den ekonomiska politiken bör styras av reala mål om ökad sysselsättning, rättvis fördelning, investeringar och klimatomställning – där offentligfinansiella mål och inflationsmål blir verktyg för att uppnå de reala målen. föreslår därför att det finanspolitiska ramverket kompletteras med mål för arbetsmarknaden om full sysselsättning och ett mål för offentliga investeringar i linje med våra klimatåtaganden. Den ekonomiska politiken ska inriktas mot full sysselsättning och ekonomisk jämlikhet. Arbete utgör basen för välfärd och ekonomiskt välstånd och ger möjlighet till delaktighet i samhällslivet. måste klimatomställningsarbetet accelereras betydligt för att vi ska nå våra klimatmål. 4.3Läget i kommuner och regioner 5Vänsterpartiets riktlinjer för den ekonomiska politiken 5.1Ekonomisk politik i samhällets tjänst 5.4Utbildning – en samhällelig nyttighet, inte kommersiell vara 5.5Likvärdig och generell välfärd – utan vinstintresse 5.6Socialförsäkringar för livets olika delar 5.7Bostäder där jobben finns 5.9Skatter för ett hållbart samhälle 6.2Det finanspolitiska ramverket i 6.2.2Den statliga budgetprocessen och extern uppföljning 6.2.3Det finanspolitiska ramverket är en del av den s.k. normpolitiken 6.4Förhållandet mellan överskottsmålet och skuldankaret 6.5En ny rollfördelning mellan finans- och penningpolitiken växer fram 6.6För- och nackdelar med olika finanspolitiska mål 6.7Klimatomställningen och behovet av ett reformerat ramverk 6.8Ett ramverk för ett rikare 6.8.1Medelfristigt mål för det finansiella sparandet 6.8.3Långsiktigt mål för den offentliga skulden 6.8.4Realekonomiska mål bör komplettera de finansiella målen 7.2.1Infrastruktur i hela landet 7.2.3Goda boendemiljöer och klimatsmarta fastigheter 7.2.4Från ord till handling 8Pensioner som går att leva på 8.3.1Höj inbetalningarna till pensionssystemet 8.3.2Höj pensionsrätterna för pensionärer och pensionssparare 8.3.3Inför en gas i pensionssystemet 8.3.5Exempel på höjda pensioner 8.3.8Ytterligare ändringar inom pensionssystemet 3 Förslag till riksdagsbeslut godkänner förslaget till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 5–8 i motionen). 4 Det ekonomiska läget Det är en humanitär katastrof med stort mänskligt lidande. Den ryska invasionen medför också negativa effekter på den ekonomiska utvecklingen. Före kriget förväntades den globala återhämtningen fortsätta , till följd av bl.a. ökad global vaccination mot covid och stödjande ekonomisk politik. kvarstod en hel del utbudsstörningar i leveranskedjor m.m. och inflationen började ta fart rejält och början av 2022. Kriget har förstärkt dessa förhållanden. som och är relativt små ekonomier i ett globalt perspektiv är de stora råvaruproducenter. Tillsammans står de för av den globala exporten av vete, av naturgas och av oljeexporten. [1] Till det ska läggas att många globala leveranskedjor är beroende av metaller från och . är en viktig exportör av som bl.a. används i bilkatalysatorer, och nickel som används i stålproduktion och tillverkning av batterier. Priset på många av dessa råvaror har stigit brant sedan kriget startade. Stora utbrott av covid-19 i håller tillbaka produktionen där, vilket ytterligare driver upp inflationen. Störningar i handeln och produktion av spannmål och gödningsmedel riskerar också att leda till en livsmedelskris, främst i och i . Den höga inflationen har drivit upp marknadsräntorna och sätter många centralbanker i en svår sits. Å ena sidan ligger inflationen skyhögt över de inflationsmål som centralbankerna baserar sin penningpolitik på. Å andra sidan är det tydligt att prisuppgångarna främst kommer från störningar på utbudssidan. Det väcker frågan om i vilken utsträckning och med vilka medel centralbanker bör bekämpa inflation som handlar om störningar i leveranskedjor och prisuppgångar på råvaror och energi. Riksbankschefen har varit ute och signalerat för inte mindre än tio räntehöjningar fram till slutet av 2023. [2] En sådan räntebana riskerar att leda till en dubbel åtstramning av den ekonomiska aktiviteten. Först verkar den höga inflationen åtstramande i och med att den minskar hushållens köpkraft och företagens vinster. De höjda räntorna kommer därtill att påverka såväl hushållens som företagens räntekostnader, vilket i förlängningen leder till högre arbetslöshet. värnar de svenska hushållens ekonomi och delar därför mångas oro över de höjda priserna på livsmedel och drivmedel. Den svenska ekonomin har en inbyggd motståndskraft mot skenande inflationsspiraler med starka och ansvarstagande parter på arbetsmarknaden. Löntagarorganisationerna har en historia av betydande återhållsamhet i sina löneanspråk; det behöver matchas av arbetsgivarsidans återhållsamhet i vinstanspråk i svårare ekonomiska tider. Inflationens konsekvenser kan mildras av att näringslivet inte i onödan undergräver hushållens köpkraft. Kriget påverkar den svenska ekonomin på en rad olika sätt. Lägre tillväxt i omvärlden påverkar den svenska exporten negativt. Vidare innebär den höga inflationen att hushållens köpkraft urholkas, vilket dämpar den privata konsumtionen. Den ökade osäkerheten i krigets spår riskerar också att leda till en svagare investeringsutveckling. Flyktingströmmarna från väntas öka den offentliga konsumtionen . 4.2 Utvecklingen på arbetsmarknaden Den svenska arbetsmarknaden har utvecklats förhållandevis starkt . har antalet sysselsatta ökat med ca 150 000, vilket har resulterat i en ökad sysselsättningsgrad och en minskning av arbetslösheten (se figur 1). Figur 1 Arbetslöshet och sysselsättningsgrad, 15–, 2006–2022 (feb) Månadsdata, säsongsrensade trend, procent av arbetskraften resp. befolkningen Källa: SCB (). Studerar man dessa mått över en längre tidsperiod kan man se att sysselsättningsgraden stigit trendmässigt som arbetslösheten uppvisat en svagt stigande trend. Förklaringen till denna utveckling är att deltagandet i arbetskraften stigit markant . Den fortsatt höga arbetslösheten är dock ett stort problem. Särskilt allvarligt är att långtidsarbetslösheten biter sig fast på höga nivåer. Även om antalet arbetslösa längre än sjunkit något ligger långtidsarbetslösheten kvar på historiskt höga nivåer. [3] Vidare har arbetslösheten för dem med de riktigt långa arbetslöshetstiderna, , inte minskat över huvud taget , då arbetsmarknaden i stort utvecklats starkt. Figur 2 Arbetslösa efter inskrivningstid, 2006–2022 (mars) Källa: Arbetsförmedlingen. En långsiktig trend på arbetsmarknaden är att en ökande andel av de arbetslösa tillhör någon av de grupper som Arbetsförmedlingen kallar för ”utsatta” (se figur 3 nedan). Med utsatta grupper avses grupper som har en lägre genomsnittlig chans att få arbete. [4] När arbetslösheten steg snabbt vid pandemins utbrott sjönk arbetslösheten för dessa grupper, mätt som andel av den totala arbetslösheten. Den ökade arbetslösheten under pandemin drabbade alltså grupper med en förhållandevis stark ställning på arbetsmarknaden i relativt stor omfattning. När nu arbetsmarknaden stärks går jobben i första hand till de som har en ganska stark ställning på arbetsmarknaden, vilket leder till att de utsatta gruppernas andel av den totala arbetslösheten ökar igen. Detta är ett mönster som också gällde –2011 i samband med finanskrisen. Den ökade långtidsarbetslösheten innebär inte att det saknas kvalificerad arbetskraft bland de arbetslösa. Av de arbetslösa som var inskrivna på Arbetsförmedlingen hade en tredjedel minst gymnasial utbildning, en arbetslöshetstid kortare än och var inte inskrivna i etableringsprogram. kan konstatera att det behövs en helt annan inriktning på den ekonomiska politiken för att pressa tillbaka arbetslösheten. Finanspolitiken bör vara expansiv framåt och inriktas mot statliga investeringar i syfte att snabba på klimatomställningen. Vidare måste den pågående och kaosartade privatiseringen av arbetsmarknadspolitiken upphöra. Arbetsförmedlingen måste reformeras och den aktiva arbetsmarknadspolitiken återupprättas med fokus på omfattande förmedlingsinsatser tillsammans med arbetsmarknadsutbildningar mot bristyrken. Figur 3 Inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen, 2003–2022 (mars) Tusental respektive procent, månadsvärden Källa: Arbetsförmedlingen. 4.3 Läget i kommuner och regioner kommuner och regioner står inför två stora utmaningar. Det handlar dels om resursbrist, dels om stora rekryteringsbehov. Välfärdssektorn har varit underfinansierad. I figuren nedan visas hur den kommunfinansierade sysselsättningen utvecklats i relation till befolkningen. Som framgår av figuren har antalet anställda inom välfärden minskat i relation till befolkningsutvecklingen . Fallet har varit särskilt starkt . har under hela mandatperioden påtalat att kommunsektorns resurser inte matchat de behov som finns i välfärden. Utvecklingen av den kommunfinansierade sysselsättningen visar tyvärr att vi fått rätt på denna punkt. Detta har resulterat i minskad personaltäthet och dålig arbetsmiljö. Figur 4 Anställda i välfärden, 2000–2021 Källa: VP22 och SCB. Med anställda i välfärden avses ”Kommunfinansierad sysselsättning”. Coronapandemin har dessutom resulterat i en vårdskuld när operationer och behandlingar har skjutits och kommuner och regioner står inför ett mycket stort rekryteringsbehov. För att kommunsektorn ska lyckas med sin personalförsörjning krävs både stora utbildningssatsningar och betydande ansträngningar för att öka välfärdssektorns attraktivitet. Centralt i detta sammanhang är högre löner, ökad personaltäthet och förbättrad arbetsmiljö. Den demografiska utvecklingen, där andelen äldre ökar, innebär att kommuner och regioner står inför stora resursbehov . bedömer i sin senaste konjunkturrapport att kommunsektorn behöver tillföras ca för att kommuner och regioner ska kunna upprätthålla ett bibehållet offentligt åtagande. [6] kommer i det kommande budgetarbetet att prioritera ökade resurser till kommuner och regioner. Den ekonomiska ojämlikheten har ökat i de flesta västländer under de senaste 30–40 åren. är inget undantag, tvärtom. Faktum är att är det OECD-land, jämte , där den ekonomiska ojämlikheten ökat mest . En viktig orsak till de ökade klyftorna är hur det svenska skattesystemet utvecklats. har gått från att vara ett av de länder vars skattesystem omfördelar mest till att ha det minst omfördelande skattesystemet inom EU:s kärnländer. [7] är ett av få som varken har en förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskatt eller en fastighetsskatt som är kopplad till bostadens (fulla) värde. Skattekvoten har sänkts från 2022, vilket motsvarar ca i mindre skatteinkomster . En annan central faktor bakom den växande ojämlikheten är kapitalinkomsternas utveckling och fördelning. Inkomsterna från kapital har ökat markant och uppgick till . Eftersom fördelningen av kapitalinkomsterna är mycket ojämn har det lett till ökade klyftor. [8] I figuren nedan visas kapitalinkomsterna per percentil som andel av hushållens totala inkomster av kapital. Som framgår av diagrammet är kapitalinkomsterna i starkt koncentrerade till de delar av befolkningen som har de högsta inkomsterna. Av de totala kapitalinkomsterna gick till den hundradel av befolkningen som hade de högsta inkomsterna. I () rapport görs bedömningen att ungefär hälften av de ökade klyftorna kan härledas till kapitalinkomsterna. [9] Kapitalinkomsterna är också ojämnt fördelade mellan kvinnor och män, där kvinnors andel av de totala kapitalinkomsterna uppgår till . Figur 5 Inkomst av kapital per percentil, 2020 Andel av hushållens totala inkomster från kapital, procent Källa: SCB. Inkomstutvecklingen i den nedre delen av inkomstfördelningen förklarar också en del av den ökade ojämlikheten. I dessa inkomstskikt utgör transfereringarna en större andel av inkomsten än i de högre inkomstskikten. Tabellen nedan är från och visar förändringen av ersättningen i ett urval av transfereringssystem i relation till förändringen i dels prisindex (KPI), dels inkomstindex. Ett värde på 0,8 i förhållande till inkomstindexet visar att ersättningen minskat i relation till den allmänna inkomstutvecklingen. Som framgår av tabellen har ersättningen i de flesta transfereringssystemen utvecklats svagare än inkomstindex. Urholkningen av ersättningssystemen har bidragit till de ökade inkomstskillnaderna. har tak och ersättningsnivåer i flera av försäkringarna höjts. Men den allmänna bilden består; värdet av de flesta socialförsäkringar har urholkats . Tabell 1 Förändringen av ersättningen i ett urval av transfereringssystem, 1995–2017 Källa: , SOU 2019:65. De ekonomiska klyftorna är ett stort samhällsproblem. I boken går författarna igenom och sammanställer forskning om ojämlikhet, hälsa och sociala problem. I boken visar de på en stark koppling mellan ojämlikhet och en rad olika sociala och hälsorelaterade indikatorer. När ojämlikheten ökar tenderar skolresultat, förväntad livslängd, social rörlighet, psykisk ohälsa, droganvändning, tonårsfödslar, ohälsosam fetma och kriminalitet att utvecklas negativt. I ojämlika samhällen får klass och status ökad betydelse och påverkar hur vi människor i ett samhälle ser på varandra. har också allt fler ekonomer och institutioner visat att ökad ojämlikhet påverkar den ekonomiska tillväxten negativt. Figuren nedan visar den uppskattade effekten av förändrad ojämlikhet –2005 på den samlade ekonomiska tillväxten per capita för perioden –2010. Som framgår av figuren bedöms förändringar i ojämlikhet ha minskat tillväxten i de flesta av de studerade länderna. hör till de länder där den ökade ojämlikheten påverkat tillväxten förhållandevis mycket. Studien mäter, som nämnts ovan, förändringar i ojämlikhet . Därefter har den ekonomiska ojämlikheten i fortsatt att öka, varför det finns skäl att tro att effekterna på tillväxten är än större. Figur 6 Effekt på kumulativa tillväxten, BNP/capita, 1990–2010 till följd av förändringar i ojämlikhet –2005 Källa: Cingano, F. (2014), ”Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth”. Anm: ”Actual” är den faktiska tillväxten. ”Impact on inequality” (på tillväxten) är baserat på förändringar i ojämlikhet i för perioden –2005. ”Counterfactual” är skillnaden mellan de två. Forskningen visar också bl.a. att hög grad av ojämlikhet tydligt tenderat att minska uthålligheten i perioder av ekonomisk tillväxt. Den ökade ojämlikheten är främst ett resultat av politiska beslut. Avregleringen av finansmarknaderna , den stora skattereformen, 1990-talskrisen och den därpå följande budgetsaneringen, pensionsreformen, slopade eller minskade skatter på förmögenheter, arv, gåvor, fastigheter och kapitalinkomster, urholkade och försämrade socialförsäkringssystem, liberaliserad arbetsmarknad, försvagade fackförbund och kraftigt sänkta inkomstskatter har alla bidragit till ökade klyftor. Den förda penningpolitiken sedan finanskrisen har också bidragit. Den expansiva penningpolitiken med låga räntor och s.k. kvantitativa lättnader har varit rätt och riktig ur ett stabiliseringspolitiskt perspektiv och för att värna inflationsmålet. Men den har också bidragit till att blåsa upp tillgångspriser och gjort det lönsamt för företag att låna till återköp av aktier i de egna bolagen, vilket bl.a. gynnat aktieägarna i bolagsledningarna. Under coronakrisen har de kvantitativa lättnaderna utökats till att även omfatta köp av bostadsobligationer och företagscertifikat. Utöver att stärka likviditeten på de finansiella marknaderna syftar tillgångsköp till att pressa ned marknadsräntorna. Detta leder till lägre finansieringskostnader för företagen, men till lägre avkastning på det räntebärande pensionskapitalet. Det riskerar också att ändra resursallokeringen i ekonomin till fördel för finansiella bolag och nackdel för långsiktiga reala investeringar. De ökande inkomstskillnaderna påverkar naturligtvis också förmögenhetsfördelningen. Förmögenheterna är betydligt mer ojämlikt fördelade än inkomsterna. I figuren nedan visas en beräkning av förmögenhetsfördelningen per decil. Den tiondel av befolkningen med de största förmögenheterna beräknas äga av den sammanlagda privata förmögenheten i , varav den rikaste procenten äger . Figur 7 Förmögenhetsfördelningen i , 2020 Andel av total förmögenhet per förmögenhetsdecil Källa: (2021), ”Global Wealth databook 2021”. Nyare forskning baserad på tillgängliga data över förmögenheter pekar på att en stor koncentration av tillgångar hos en liten grupp uppvisar en robust negativ påverkan på tillväxttakten. [13] Den svenska förmögenhetsfördelningen hör till de mest ojämlika bland jämförbara länder. Den schweiziska storbanken har tagit fram förmögenhetsstatistik i sin Global Wealth databook. Av de studerade länderna är det endast och som har en mer skev förmögenhetsfördelning än . [14] och har en liknande förmögenhetsfördelning. I figuren nedan visas förmögenhetsandelar för topp 10 och topp för ett antal jämförbara länder. Figur 8 Förmögenhetsandelar i olika länder, 2020 Topp 10 och topp 1 andelar av total förmögenhet, procent Källa: (2021), ”Global Wealth databook 2021”. 5 riktlinjer för den ekonomiska politiken 5.1 Ekonomisk politik i samhällets tjänst Den ekonomiska politiken ska inriktas mot full sysselsättning och ekonomisk jämlikhet. Arbetet utgör basen för välfärd och ekonomiskt välstånd och ger möjlighet till delaktighet i samhällslivet. Egen försörjning är därtill grunden för personlig frihet och självständighet. Den ekonomiska politiken bör därför ha som inriktning att pressa ned arbetslösheten och stabilisera efterfrågan på en hög nivå. Klimatomställningsarbetet behöver accelereras betydligt för att vi ska nå våra klimatmål. framhärdar i arbetet för att klimatomställningen ska ske skyndsamt, strukturerat och genom samhällets gemensamma insatser. För att nå de övergripande målen är det viktigt att den samlade efterfrågan i ekonomin är hög. En hög och stabil efterfrågan uppnås genom kraftfulla finanspolitiska satsningar på investeringar i infrastruktur, elförsörjning, bostäder, utbildning, välfärd och arbetsmarknadspolitik. Klimatkrisen innebär att staten måste ta ansvar för ett stort investeringsprogram. Den ekonomisk-politiska regim som dominerar i brukar benämnas normpolitik. Normpolitikens idéer växte fram som en reaktion på de svårigheter politikerna hade att hålla inflationen och statsfinanserna i schack under tidigare perioder. Detta idépaket vilar mer på den neoklassiska teoribildningen än på den keynesianska. Det normbaserade budskapet innehåller synen att långsiktig tillväxt inte kan skapas genom finans- eller penningpolitisk expansion. I stället anses prisstabilitet och mål för den offentliga budgeten vara de viktigaste utgångspunkterna för den ekonomiska politiken. De flesta modeller som används för att studera och förutspå långsiktiga effekter i svensk ekonomi utgår ifrån synsättet att storleken på ekonomin har en potentiell nivå – en nivå i jämvikt.