mot · H9024725 · 2022-05-04 00:00:00 — På flera av områdena går arbetet framåt, medan regeringen på andra inte förmår planera hela vägen fram till målet. Att regeringen inte kan beskriva hur vi når nettonegativa utsläpp gör att många av de satsningar regeringen kallar klimatsatsningar varken har någon betydande effekt på utsläppen eller ens är steg på vägen att nå klimatmålen. Allra tydligast blir det här i energipolitiken, men det syns också i regeringens högst symboliska satsning på infångning och lagring av koldioxid. Den är långt ifrån tillräcklig. Fossila bränslen ska bort Att eliminera de fossila bränslena kräver för det första att varje sektor som använder fossila bränslen hittar alternativ som ersätter oljan, gasen, kolet och torven. För det andra krävs en mycket omfattande utbyggnad av produktionen och leveranserna av fossilfri energi. Det mesta måste komma från sol, vind och kärnkraft. Det är de tre energislag som går att bygga ut i stor skala. Att de alla tre levererar el sätter elsystemet i fokus. Vi behöver minst fördubbla produktionen, distributionen och användningen av el. Det måste ske samhällsekonomiskt effektivt, och leveranssäkerheten måste garanteras under hela expansionen. Här sviker staten. Det finns ingen plan. Staten kommer att behöva ta ansvar för några av de risker som är förknippade med investeringarna. Staten måste – för projekt som bedöms som nödvändiga för expansionen av kraftsystemet – stå för risken att politiska beslut ändras, staten måste garantera de regler och ekonomiska förutsättningar som kommer att gälla och staten måste slutligen garantera att tillståndsprocesser hanteras inom en skälig tid. Om ärenden blir liggande hos regering eller myndigheter måste den sökande kunna kompenseras för det. Det handlar inte om vindkraft eller kärnkraft. Det handlar om konkurrenskraft och det handlar om att klimatarbetet ska lyckas. Omställningen av industrin och transportsektorn På de flesta håll kommer marknaden att sköta omställningen när förorenaren åläggs att betala. Men på en del håll behövs krav på förändring. Det kan t.ex. gälla krav på antalet laddplatser för elbilar i flerbostadshus eller krav på minsta avstånd mellan snabbladdare längs våra vägar. Laddinfrastrukturen efterfrågas och är lönsam för samhället. Trots detta finns det hinder för utbyggnaden. Till exempel är den som drabbas av kostnaden inte alltid den som drar nytta av de investeringar som görs. Hyresvärden bekostar laddarna, men det är de som bor i husen som reser billigare. Takten i elektrifieringen av transportsektorn behöver höjas. Framför allt lätta vägtransporter, i första hand personbilarna, är en lågt hängande frukt. Tekniken finns och omställningen har börjat gå av sig själv. Människor vill inte leva sina liv på ett sätt som skadar planeten och försämrar möjligheterna för framtida generationer. Prisfallet på batterier gör också att vi nu närmar oss den punkt där det rent ekonomiskt lönar sig att välja en elbil framför en fossilbil. måste de sista hindren bort för att förändringen ska ske med full kraft. Industrins omställning kräver stora investeringar när fossila bränslen ersätts av el och fossil råvara ersätts av fossilfria alternativ. De allra flesta av de här satsningarna är beroende av pålitliga leveranser av stora mängder fossilfri el. Alla investeringar behöver effektiva, rättssäkra och förutsägbara tillståndsprocesser. Det industrin behöver från politiken är att dessa två frågor hanteras. Själva omställningen genomför företagen bäst själva. Parkeringar ska ha laddare Liberalerna vill se skärpningar i de retroaktiva kraven i byggreglerna på att bygga laddinfrastruktur i befintlig bebyggelse. Grundregeln ska vara att det på parkeringsplatser där bilar står uppställda mellan och ska finnas laddare i tillräckligt antal. De fastighetsägare som tvingas förse parkeringar med laddare ska få stöd av staten. Satsningarna på ett fossilfritt flyg behöver stärkas. Det nuvarande programmet för energiforskningen ska förlängas och kompletteras med ett specifikt program för elflyg. ska genom ett samarbete med grannländerna göra till ett centrum för fossilfritt flyg. Flygplatserna ska kunna tillhandahålla laddning av elflyg med höga effekter. Sjöfartens omställning kastar loss Sjöfarten behöver elektrifieras så långt det går. Fartyg i hamn ska kopplas in på elnätet och på korta sträckor kommer fartyg att drivas av el. Hamnarna behöver förberedas för stora eluttag. Produktionen av fossilfria bränslen för sjöfarten behöver komma igång. Tillgången på biomassa som kan skördas hållbart är för liten för att biomassan ska räcka till alla behov. Det kommer att behövas elektrobränslen till sjöfarten. Det finns redan lovande projekt i för att producera dem och fler lär följa om bara elen kommer att kunna levereras till konkurrenskraftiga villkor. Mer kärnkraft är en förutsättning för vindkraftsutbyggnaden Som Liberalerna så ofta påpekat måste kraftslagen byggas ut i balans, annars slutar kraftsystemet att fungera. Det är väl känt att det framför allt är planerbar elproduktion som saknas – där kärnkraften är det enda fossilfria alternativet som kan byggas i stor skala. påpekar det ideligen. I är behovet påtagligt. Bristen på planerbar elproduktion gör elsystemet dysfunktionellt. Elektrifieringen hindras och klimatomställningen bromsas därmed. hindras företag från att expandera. Bostäder som behövs kan inte byggas. Liberalerna har gång på gång pekat på problemen och vad som krävs för att lösa dem. Regeringens svar har än så länge varit att förneka problemen, förmodligen för att dessa så uppenbart är en följd av den oansvariga politik som förts. I norra fungerar kraftsystemet fortfarande. Leveranserna är stabila och nya elanvändare kan anslutas. Priset i norr signalerar sällan att det råder brist på el. Men den kraftiga expansion av förbrukningen som förutses innebär att det behövs mer planerbar elproduktion även i norr. Det är dyrt och krångligt att bygga elnät. Den liberala utgångspunkten är därför att den planerbara produktionen i första hand ska förläggas nära elanvändarna. För att vindkraften ska kunna fortsätta växa behöver den kompletteras med planerbar elproduktion. De fossila kraftslagen är av naturliga skäl uteslutna, vattenkraften ska inte byggas ut och även om den kunde det vore potentialen liten. Tillgången på biobränslen är till och med i alldeles för begränsad för att medge storskalig elproduktion. Kärnkraften är det enda sättet att producera fossilfri el planerbart i stor skala. Mer kärnkraft är därmed en förutsättning inte bara för mer vindkraft men också för både klimatomställningen och konkurrenskraft. Tiden när partier kunde ägna sin talartid i åt att diskutera vilka kraftslag de tycker bäst om är förbi. Klimatomställningen innebär att kursen nu slutligen måste stakas ut för den svenska energipolitiken. Det finns i praktiken ett förbud mot ny kärnkraft. Reaktorer får bara byggas där det redan finns kärnkraftverk och antalet är begränsat till tio. Dessutom tolkas energipolitiska mål som att kärnkraften ska avvecklas. Liberalerna kräver att de facto-förbudet mot att bygga kärnkraft tas bort. Liberalerna har också länge krävt att energipolitiska mål ska ändras. Målet ska vara fossilfri energi. Vi behöver inga politiska självändamål. Klimatomställningen är tillräckligt utmanande. Liberalerna anser att huvudscenariot i myndigheternas planering ska vara att klimatmålen nås. Det kräver en kraftig expansion av kraftsystemet. Huvudscenariot måste innehålla en utbyggnad av vindkraft, kärnkraft och andra energislag i balans på ett sådant sätt att leveranssäkerheten garanteras och samhällets kostnader för expansionen hålls nere. Kärnkraftsavvecklingen, som styrt myndigheternas arbete, är inställd. Metan och lustgas måste minska Vid sidan av koldioxid är metan och lustgas de två stora klimatgaserna från mänskliga aktiviteter. I är de främsta källorna jordbruket, men utomlands kommer stora mängder metan också från fossilgasutvinning och från soptippar. Gödsel är en stor källa till både lustgas och metan. Utsläppen kan minskas kraftigt om gödseln samlas in och används för att producera biogas. Biogasen ersätter sedan fossil gas och klimatnyttan blir dubbel. Ett stöd behövs initialt för att bygga upp produktionen och möjliggöra att efterfrågan växer fram. Den potentiella efterfrågan på biogas är enorm och när verksamheten är etablerad kommer stödet att kunna avvecklas. Negativa utsläpp i stor skala Negativa utsläpp är en helt nödvändig del av klimatarbetet då vi med stor sannolikhet kommer att missa mål om att begränsa uppvärmningen till . Utan negativa utsläpp blir uppvärmningen högre, och effekterna av klimatförändringarna mer allvarliga. Regeringens ambitionsnivå för CCS är symbolisk. Betydligt större insatser behövs. I finns det gott om punktkällor där koldioxid från biomassa släpps ut. De finns vid kraftvärmeverk och i skogs-, pappers- och massaindustrin. Där finns goda förutsättningar för att effektivt fånga in koldioxid för att sedan lagra den permanent. Liberalerna har satt upp målet att koldioxid från biomassa ska fångas in i . Då kommer att stå för en stor andel av EU:s samlade infångning av koldioxid, och därmed till att uppfylla unionens kommande mål på området, är det rimligt att medel ur EU-ETS-systemet bidrar till finansieringen. Staten som har tagit betalt av den som släpper ut koldioxid ska omvänt också betala den som städar upp genom att samla in och lagra koldioxiden. Staten ska inte betala mer för att fånga in och permanent lagra ett kilo koldioxid än motsvarande koldioxidskatt. Liberalerna anser att det också ska vara möjligt för andra aktörer att köpa negativa utsläpp inom ramen för systemet med omvända auktioner. Till exempel skulle den som inte uppfyllt sin reduktionsplikt kunna betala för negativa utsläpp i stället för att betala de böter som finns . Det bör också vara möjligt för aktörer som är ålagda att betala koldioxidskatt att köpa negativa utsläpp. Kostnaden för de negativa utsläppen ska kunna dras av från skatteinbetalningen. Den överskjutande delen av skatten skulle fortfarande betalas. Detta är kostnadsneutralt för den enskilde aktören, men utsläppen skulle försvinna. ska det också ställas krav på att den klimatpåverkan som inte kan undvikas, t.ex. metan- och lustgasutsläpp från jordbruket och flygets höghöjdseffekter, ska kompenseras med negativa utsläpp. De stora volymer koldioxid som kommer att fångas in i kommer att transporteras utomlands för att lagras. Bland annat finns det goda möjligheter i . De mycket långa tillståndsprocesserna i för den här typen av miljöstörande verksamhet är ett starkt argument för att förberedelser för lagring även i ska inledas för det fall sådan lagring skulle komma att behövas . geologiska undersökning (SGU) behöver börja förbereda sig för att ta emot en ansökan, inklusive att beskriva hur en sådan ansökan skulle se ut. Ett nystartat, åtminstone delvis statligt ägt, bolag får uppdraget att hitta en eller flera lämpliga platser och att förbereda ansökningar för lagring av koldioxid där. Energiforskningen blir ett verktyg i klimatarbetet Även energiforskningen behöver byta kurs. Det övergripande målet blir att bygga ett energisystem som effektivt kan leverera all den fossilfria energi klimatomställningen kräver. Skiftet i synsätt innebär att kärnenergin har en given plats i det framtida energisystemet. Den svenska energiforskningen har konsekvent undvikit att studera hur ett system med mycket kärnkraft och mycket vindkraft ska bli så effektivt som möjligt. Paradoxalt nog vet vi därför, trots de stora resurser som lagts ned på energiforskningen, alltför lite om det kraftsystem vi har och kommer att ha för överskådlig tid framöver. Styrmedel för minskade utsläpp En liberal miljöpolitik kombinerar frihet och välfärd med omtanke om vår planet. ska vara ett föregångsland i omställningen mot ett välfärdssamhälle utan fossila utsläpp och med bevarad biologisk mångfald. Politiken ska ge bästa möjliga förutsättningar till innovationer och ett genomslag för ny klimatvänlig teknik. Det allmänna ska skapa stabila spelregler som gör att företagen vågar satsa långsiktigt, och genom ekonomiska styrmedel göra de mer klimatvänliga valen mer lönsamma. Principen om att förorenaren ska betala ska upprätthållas. Genom en grön skatteväxling riktas skatter mot utsläpp och klimatskadlig verksamhet som företag och hushåll kompenseras genom att andra skatter sänks. Därmed upprätthålls näringslivets konkurrenskraft, hushållens köpkraft och skattepolitikens legitimitet. Den skatt på plastpåsar som regeringen har infört är ett misslyckande. Liberalerna har länge argumenterat för en skatt på jungfrulig plast från fossil olja. Men en mycket stor del av plastpåsarna som före skattens införande användes i producerades av återvunnen plast. Efter skattens införande har dock försäljningen av soppåsar i plast på rulle – som inte beskattas – ökat kraftigt. Dessa importeras vanligen och är i stor utsträckning tillverkade av just jungfrulig plast från olja. Liberalerna föreslår att skatten avskaffas. En välfärd att lita på Kampen för individens friheter, möjligheter och rätt till självbestämmande är grunden för Liberalernas politik på det socialpolitiska området. Vi liberaler vill att varje människa ska kunna leva sitt liv på sina villkor. När olika omständigheter, som sjukdom eller funktionsnedsättning, gör detta svårt är det samhällets uppdrag att bistå med hjälp och stöd. Därför driver vi på för en liberal välfärdspolitik där vi sätter individen främst. Därför arbetar Liberalerna för en sammanhållen nationell strategi för hälsa. Den ska ha ett brett samhällsperspektiv och inkludera frågor kring jämlikhet, delaktighet, språkkunskaper, jämställdhet och mycket annat. De faktorer som leder till ohälsa och för tidig död behöver belysas. Mycket onödigt lidande kan undvikas och många livsförutsättningar kan förbättras med hjälp av rätt vård i rätt tid. På så sätt underlättar vi inte bara för vården som helhet och alla som arbetar inom den, utan även för individen själv, som därigenom slipper vara lika sjuk . Det finns vissa omständigheter som följer med en hela livet. För de med kroniska sjukdomar eller funktionsnedsättningar är det viktigt att det finns en långsiktighet i vården och ett gott samarbete mellan de olika delarna av vården. På så sätt undviks krångliga parallella processer – som försvårar och spiller tid för både patienten och branschen. Det finns mycket som behöver göras, och Liberalerna står redo med ett brett socialpolitiskt program. I denna motion redovisar vi några centrala utgångspunkter för liberalt reformarbete under den kommande mandatperioden. Vänd dig till den som vet bäst: Fast husläkarkontakt i primärvården Alla ska ha en fast husläkare i primärvården. Husläkaren ska vara lätt att nå och ha en fast och begränsad patientlista. De barn och vuxna som har många och täta kontakter i specialistsjukvården ska ha rätt till en fast vårdkontakt med god tid för uppdraget. På så sätt blir mötet med vården både enklare och tryggare. Laga hålen i tandvården befolkning har fått allt bättre munhälsa, men det finns hål i den utvecklingen. Människor med långvariga sjukdomar och personer som lider av psykisk ohälsa är särskilt utsatta. Nationella tandvårdsprogram ska tas fram för riskgrupper. Kunskapen om munhälsa vid åldrande och vid demenssjukdomar, neurologiska sjukdomar, Parkinsons sjukdom, MS och andra tillstånd som ofta drabbar äldre måste öka. Plats för den som behöver det: Satsning på vårdplatser Antalet vårdplatser i har successivt minskat . Visserligen beror en stor del av denna minskning på att vården har utvecklats, mer vård kan ges i hemmet och fler patienter kan gå hem som en operation genomförts. Att vården utvecklas är glädjande, men vårdplatserna har minskat i en oproportionerlig takt. Detta leder till överbeläggning, vilket i sin tur leder till stressiga arbetsförhållanden och att många anställda lämnar yrket . Denna onda cirkel måste brytas. Liberalerna vill se fler vårdplatser i hela landet. Var du än bor i vårt avlånga land ska vårdtillgången vara god. Staten måste ta sitt ansvar och stötta regionerna utifrån deras förutsättningar och behov. Det minskade antalet vårdplatser syns också på köerna. Gång på gång mäktar regionerna inte med att uppfylla vårdgarantin för mer komplicerade insatser. I av fallen måste patienter vänta på en operation eller åtgärd i specialiserad vård. Statens styrning stjälper mer än den hjälper. Administration och överbyråkratisering präglar medarbetarnas vardag. Vårdskulden från pandemin där operationer och behandling sköts blev stor, men bekräftade framför allt vad vi redan visste: utgångsläget innan pandemin var ohållbart. Därför vill vi i Liberalerna satsa på fler vårdplatser, och alla komponenter som behövs för att genomföra en sådan utbyggnad på bästa sätt. De som arbetar inom vården ska mötas av goda arbetsvillkor, fler kollegor och bra lönemöjligheter – inte krånglig byråkrati. Patienter ska bemötas av kunskap och kompetens, oavsett om deras sjukdom är vanlig eller sällsynt. Hjälp till de som behöver det mest: Stärk assistansen Liberalerna låg bakom lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) när frihetsreformen kom till . har vi liberaler fortsatt att se efter den för att försäkra att alla individer, oavsett förutsättningar, ska få sina behov mötta och kunna leva ett värdigt liv i största möjliga frihet. Tyvärr har denna frihetsreform stegvis urholkats av allt snävare rättspraxis, som oseriösa aktörer har lyckats utnyttja systemet på behövande människors bekostnad. Det är hög tid att vi både utvecklar och återupprättar assistansen. Tack vare vårt långa engagemang i dessa frågor vet vi i Liberalerna vad som behöver göras, och vi driver på för att göra det så fort som möjligt. Människor med stora behov har inte råd att vänta medan regeringen drar dessa viktiga frågor i långbänk. Bättre assistans på både kort och lång sikt: och ny LSS-inspektion De akuta problemen inom den personliga assistansen är så pass allvarliga att det krävs en kriskommission. På så sätt släcker vi de värsta bränderna, men vårt arbete slutar inte där. Vi vill se en LSS-inspektion med två huvuduppdrag. Inspektionen ska för det första ta till vara den enskildes rättigheter gentemot myndigheterna. Genom kvalitetstillsyn och kvalitetsuppföljning av verksamheterna oavsett driftsform, genom en allmän rättshjälp för råd och stöd samt juridiskt bistånd vid överklaganden och liknande skyddar vi individens rätt till hjälp och stöd. Inspektionen ska för det andra stoppa kriminalitet och fusk genom att oseriösa och kriminella utförare stängs av och lagförs. Bidra och delta på egna villkor: rätt till utbildning och stöd till arbete För Liberalerna är rätten till utbildning en självklarhet. Skolan är grunden till ett gott liv. Detta gäller alla barn och ungdomar. Liberalerna kräver att rätten till en god och anpassad utbildning efter vars och ens förutsättningar och behov ges till alla. Utbildningsnivån är lägre bland personer med funktionsnedsättning än bland övriga i befolkningen. Några av orsakerna är att särskilt stöd sätts in , dåliga lärmiljöer och att elever med funktionsnedsättning är otrygga. Kunskapen om funktionshinder i skolan och på högskolorna är generellt för låg och insatserna för få. Detta måste åtgärdas. Alla människor som kan arbeta ska arbeta utifrån sin egen förmåga. Allas kompetens behövs. Andelen sysselsatta är lägre bland personer med funktionsnedsättning än i befolkningen totalt. var sysselsättningsgraden för personer med funktionsnedsättning , lägre än i befolkningen totalt. Liberalerna fokuserar på varje människas drivkraft att vara med och arbeta och bidra. Därför vill Liberalerna införa en stöd-till-arbete-garanti för personer med funktionsnedsättning. Liberalerna vill bryta utanförskapet och stärka egenmakten i hela . Det kräver att arbetslinjen återupprättas och att hinder för strävsamhet rivs. Därför vill Liberalerna se ett egenförsörjningsmål, ett reformerat försörjningsstöd, skattesänkningar för fler i arbete och regelförenklingar för morgondagens företag. Det ska löna sig att arbeta, starta företag och utbilda sig. Fler ska få förutsättningar att ta ansvar för sin egen försörjning. Det ska löna sig att ta risker, vara entreprenöriell och tänka nytt. Människor ska försörja sig själva så långt som möjligt. Dessa tankar stöter nu på alltmer motstånd. 2004 avskaffade en enhällig riksdag arvs- och gåvoskatten. Därmed kunde svensk politik flytta sig konfiskatoriska ägandeskatter. Dessa skatter drabbade då vanliga medborgare och gjorde till ett fattigare, mindre företagsamt och mindre innovativt land. Under de efterföljande åren genomförde alliansregeringen viktiga reformer som investeringssparkonto, sänkta kapital- och bolagsskatter, jobbskatteavdrag och avskaffad förmögenhetsskatt. Tack vare Liberalerna avskaffades också den skadliga värnskatten 2019. Dessa reformer har ofta skett i konflikt men med tiden kommit att accepteras brett i . är tongångarna från vänsterblocket annorlunda. En kraftig vänstersväng sker i parti efter parti i det rödgröna regeringsunderlaget. En S-märkt regering efter valet kommer med all sannolikhet att höja och införa skatter ett redan högt skattetryck. De som kommer ta notan för denna vänstersväng är den breda medelklassen som sparar några hundralappar , till en kontantinsats eller till den egna pensionen. Det är barnfamiljer som har köpt eller ärvt ett sommarhus. Småföretagare som kämpar och sliter, som de skapar nya jobb och bidrar till att skatteintäkterna ökar för att vi ska ha mer pengar för att stärka vår gemensamma välfärd. Och kvinnor i omsorgsyrken som trots små marginaler kan avsätta en slant för att skapa sig ekonomisk trygghet. Alla förlorar på att blir ett land där slit och ambition straffas, där företag och innovationer flyr utomlands och där småföretagare får lägga mer tid på regelkrångel än på att utveckla verksamheten. Vänsterblockets politik vore förödande för svensk tillväxt, ekonomi och konkurrenskraft. Och det skulle förstärka det stora gapet mellan de som jobbar och de som står utanför. Liberalerna säger nej till detta. Vi vill säkerställa att det ska löna sig att arbeta och vara billigt att anställa. Fler ska tycka att är ett spännande land att investera i. Fler barn ska växa upp med vuxna förebilder som går till jobbet. Fler ska kunna spara ihop till en egen ekonomisk buffert. Fler ska fortsätta att få arbete med hjälp av rutreformen. Så ökar vi friheten för fler. Detta är några av våra prioriteringar på det ekonomisk-politiska området : Sänkt skatt på arbete Arbetet med att permanent sänka marginalskatterna i alla skikt, och i synnerhet för personer som går från bidrag till jobb, måste fortsätta. Det behövs fler och större permanenta jobbskatteavdrag och ytterligare riktade skattesänkningar på de allra lägsta lönerna. ser vi framför oss att vi permanent sänker skatten på de lägsta arbetsinkomsterna med . måste satsa på arbetslinjen före bidragslinjen, för framtidens skull. Trots skattesänkningar är nämligen fortfarande bland de länder i världen som beskattar arbete allra hårdast. Resultatet har blivit att det för många lönar sig mindre än i motsvarande yrken i andra länder att arbeta mer – och för vissa lönar det sig ibland inte alls. Det krävs också ytterligare kraftfulla sänkningar av förvärvsinkomstskatten i syfte att öka utbildningspremien, göra det lönsamt att arbeta de där extra timmarna och stärka konkurrenskraft i en alltmer globaliserad värld. ligger långt framme i digitaliseringen och har varit grogrund för flera av världens mest framgångsrika företag inom teknikområdet. Vi behöver återta ledartröjan i teknisk innovation. Liberalerna ser behov av att förändra optionsbeskattningen så att den blir internationellt konkurrenskraftig. Även en sänkning av den s.k. expertskattens nivå för utländska nyckelmedarbetare är nödvändig för att kunna locka fler talanger och entreprenörer till .