kam-fs · H9C120220505fs · 2022-05-05 14:00:00 — Det är tyvärr så att många av kommuner har sänkt ambitionsnivån för detta. Regeringen har gett ett uppdrag till att se över hur konsumentvägledarna kan bistås på bästa sätt och verksamheten utvecklas. Sedan ska man inte underlåta att se att också har startat upp andra verksamheter för att stötta konsumenterna, bland annat det som kallas Hallå konsument, som har kontakt med hundratusentals konsumenter via telefon och webben. Detta innebär också en god konsumentvägledning, som förvisso inte ersätter den kommunala verksamheten fullt ut. Men jobbar med frågan. Jag kan konstatera att flera partier anser att vi kommer att behöva mer el , inte mindre, om vi ska klara klimatomställningen. Vi behöver helt enkelt bygga ut elproduktionen, framför allt i . Vi diskuterar effektivitet och tidsaspekten i tillståndsprocesser, när det gäller både elnätsutbyggnad och olika kraftslag. Jag har noterat att energiministern har uttalat att han inte ser att det finns någon anledning att ändra lagstiftningen när det gäller kärnkraften, möjligen långt in , och att det inte heller finns något intresse från näringslivet. Det är helt fel, speciellt när det gäller små modulära reaktorer, men det krävs ändringar i kärnkraftslagen. finns det begränsningar för både var de får byggas och hur många. Är uttalandet från energiministern även regeringens uppfattning? Tack, , för möjligheten att återvända till energipolitiken! Jag tror att energiministerns uttalande inte ens är tyckande utan fakta. Det är sedan alliansregeringens och tid i regeringen möjligt att bygga ny kärnkraft i på de platser som har de bästa förutsättningarna, där alla säkerhetsdelar är gjorda, där det finns inkapslade områden och där det finns ledningar dragna på skattebetalarnas bekostnad. Det är fullt möjligt att bygga en liten modulär reaktor på en sådan plats. Om det inte finns intresse av att bygga en stor eller en liten reaktor på den platsen, med de bästa av villkor, vad säger då att det skulle finns intresse av att bygga på en sämre och dyrare plats? Om det visar sig att detta förändras och det finns ett större intresse än vad näringslivet ger uttryck för får vi naturligtvis se över detta. kom om situationen för de utrikes födda kvinnorna på arbetsmarknaden. Tyvärr kan jag, som jobbar med dessa frågor i arbetsmarknadsutskottet, konstatera att det inte är någon munter läsning. Man pekar på flera systematiska hinder för att komma in på arbetsmarknaden, där vi ser en fortsatt ökad sysselsättningsgrad bland arbetskraften just när det gäller utrikes födda. Man säger att var tredje utrikes född kvinna som är född utanför befinner sig utanför arbetskraften. Flera av de hinder som pekas ut, fru talman, är sfi-undervisningen och etableringsprogrammet inom Arbetsförmedlingen. Min fråga till integrationsministern är: Har du något konkret förslag på gång för att komma åt detta problem så att vi får ut fler kvinnor på arbetsmarknaden och därmed förbättrar integrationen? Tack till för att han lyfter den här angelägna frågan! Det enkla svaret på frågan är naturligtvis ja - inte bara en åtgärd utan flera åtgärder. Vi ska också säga att sysselsättningsgraden stiger och arbetslösheten sjunker bland utlandsfödda. Det är någonting positivt. Men det är alldeles för många som har för låga förväntningar på de kvinnor som kommer och på deras vilja och förmåga att komma in på arbetsmarknaden. Det ställs för låga krav, och vi har en för dålig väg in i barnomsorgen för de här kvinnorna. Därför gav vi i uppdrag till kommunerna att göra uppsökande arbete mot kvinnor med barn - som har väsentligt lägre förvärvsfrekvens än dem utan barn - och se till att det finns en förskoleplats för dem, även om de inte har sökt, och informera dem om att den platsen finns. Vi kommer att behöva öka kvaliteten i sfi. Vi kommer att behöva ändra sätt för sfi:n så att den blir flexiblare och mer utgår från kvinnornas behov. Vi behöver ändra attityder hos myndigheterna. börjar kvinnor i att jobba gratis. Löneskillnaderna mellan män och kvinnor i sluts för långsamt. Med en ynka minut på en arbetsdag som slutar har vi gått framåt , som skillnaderna i kapitalinkomster har vuxit. har den totala skillnaden mellan mäns och kvinnors ekonomiska förutsättningar inte jämnats ut. Vad kommer regeringen att göra? När vi hade möte i går med industrins parter och jag ställde frågan till dem sa de att kvinnor måste välja rätt. Men, fru talman, kvinnor som har valt att jobba i äldreomsorgen eller barnomsorgen har inte valt fel. Det är vi i samhället som fortfarande har värderat kvinnors arbete lägre än mäns arbete. Tack, , för frågan! Kvinnor ska naturligtvis välja rätt, men minst lika viktigt är att män väljer rätt. Ett av grundskälen till skillnaderna i löner på svensk arbetsmarknad är att kvinnor tar ett oproportionerligt stort ansvar för familjen. Det försämrar deras anknytning till arbetsmarknaden och ger sämre löneutveckling. Därför måste vi förmå familjer att ta ett mer jämställt ansvar för barnen. Vi måste också se till, precis som är inne på, att olika arbetsuppgifter värderas mer rättvist, att arbetsuppgifterna för dem som jobbar och sliter i sjukvården och äldreomsorgen värderas upp så att man får bättre arbetsvillkor och bättre förutsättningar att göra karriär i sitt yrke. Här tror jag att vi har två huvudåtgärdspunkter för att få jämlikare löner mellan män och kvinnor: mer jämställt familjeliv och en bättre värdering av olika arbetsuppgifter på arbetsmarknaden. Min fråga går till finansmarknadsminister . Vi behöver öka takten i klimatomställningen. Mycket sker redan för att vi ska kunna klara de miljö- och klimatmål som vi har satt upp. ska vara fortsatt starkt inom dessa områden, och det har verkligen gynnat vår industri. Vi ser att de gröna jobben växer fram, framför allt i norr men också i söder. senast kunde vi höra om en stor industrisatsning i i . Min fråga är: Hur arbetar statsrådet med dessa frågor? Framför allt, hur arbetar vi när det kommer till finansmarknadspolitiken för att omställningen ska gå ännu snabbare? Ytterligare en fråga är: Fungerar de gröna kreditgarantierna? Vad behöver vi göra för att de ska gå ännu bättre? Tack, , för frågan! Det är helt riktigt att regeringen prioriterar klimatomställningen och att bidra till framtidens jobb. Inte minst har redogjort för detta här , och redogör för de stora investeringar som just nu präglar industrier i . På min lott finns att se på hur finansmarknaden kan bli mer hållbar. Där finns de gröna kreditgarantierna, och frågan var om de fungerar. hade jag glädjen att ta del av att Riksgälden fattade beslut om den första gröna kreditgarantin som går till att ställa om raffinaderiet i från att gå på fossil olja till att gå på tallolja, rapsolja och slakteriavfall, det vill säga inhemska råvaror som vi ska köra våra bilar på. Det kommer att ta bort utsläppen från ungefär en halv miljon personbilar . Ja - de fungerar! Att spara genom ISK har blivit största folkrörelse med över 3 miljoner användare. Socialdemokraterna har höjt skatten med motiveringen att räntan var extremt låg och börsen gick starkt. var emot höjningen och vill sänka skatten, eftersom börsen går upp och ned . Vissa år är starka och vissa är sämre. Med Socialdemokraternas höjning kommer sparare att få betala ett högt pris, eftersom börsen backar stort som statslåneräntan som styr ISK-skatten går upp. Räntan går upp, och börsen har backat . Min fråga till statsrådet är: Kommer regeringen att erkänna den felaktiga skattehöjningen och sänka skatten till ursprungliga ? Tack, , för frågan! Ska man vara strikt är det nog statsrådet som ska besvara den, eftersom det är en skattefråga som sorterar under finansministern och inte mig. Men jag äventyrar ett försök. Vi kan konstatera när vi blickar framåt att vi har enorma offentliga utgifter att finansiera. Vi ska höja försvarsanslagen till , vilket är en ansträngning som vi inte har sett . Vi har problem med organiserad kriminalitet. Vi höjer och bygger ut polisanslagen. Vi ska också säkerställa kvaliteten i välfärden. Att i detta läge när räntorna går upp en smula och börsen rör sig - som den ju ska göra och återspegla ekonomiska förhållanden - börja tänka i termer av stora skattesänkningar tycker jag är oöverlagt. Jag kommer definitivt inte att ge något sådant besked , och jag hoppas innerligt att den som har ansvar för frågorna inte heller gör det. Min fråga går till och handlar om vargar. Det är så att vargen växer alltmer, och de blir allt fler. Det är också allt fler som stör oss som bor i den bygd där vargen har sitt starkaste utbredningsområde. har tagit en hel del kloka beslut. Ett av dem är att man ska ha ungefär 170-270 vargar, och har signalerat att så ska det vara. Man har också signalerat att det ska vara en god spridning på vargen. Man kan med andra ord inte ha dem samlade på en fläck från , och en bit upp i , utan det behöver vara en bra spridning. Haken är bara den att sedan fattar egna beslut och signalerar att det ska finnas minst 400 vargar. Detta uppfattar åtminstone jag som obstruktion mot de beslut som tas i , och jag förutsätter att riksdag och regering är överens om våra beslut. Vad ämnar ministern göra i den här frågan? Tack för frågan, ! Den svenska vargstammens storlek styrs inte bara av beslut i riksdag, utan vi har också ett EU-direktiv att förhålla oss till. Det handlar bland annat om att vi måste säkerställa en gynnsam bevarandestatus av vargen, vilket innebär att det måste finnas minst 300 vargar och att minst en varg ska ha invandrat från eller och reproducerat sig med en skandinavisk varg . Det här värnar vi, för det är det här som är själva verktygslådan för oss. Sjunker vi under antalet som ger en gynnsam bevarandestatus kan vi också säga tack och adjö till en eventuell licensjakt. Därför behöver vi respektera detta nogsamt och inte hitta på några egna siffror som inte bygger på vetenskap. Kriget i har pågått i tio långa veckor. Det känns som för oss, men för folket i är det en evighet. För som går får vi reda på mer om den förödelse och grymhet de ryska trupperna lämnar efter sig, och jag kan bara instämma i den förhoppning som uttryckte i sitt första maj-tal : ska tvingas ta sitt ansvar för kriget, för krigsutbrotten och för sina attacker mot barn och civila i . Där är vi dock inte , och behöver allt det stöd vi kan ge dem för att försvara sig och skydda sin befolkning. Utöver det stöd vi redan ger känns det viktigt att tillsammans med står värd för en internationell givarkonferens för finansiellt stöd för på både kort och lång sikt. Vilka ytterligare initiativ anser statsrådet och regeringen att och EU behöver ta för att bistå nu och framöver? Jag tackar för frågan. Jag tycker att vi ska fortsätta på de tre spår vi har använt . Det första spåret är att sätta så mycket press som möjligt på så att man i Kreml verkligen förstår att detta är ett helt oacceptabelt beteende. , tror jag, kommer vi att besluta om det sjätte sanktionspaketet, som till exempel innebär att vi blockerar flera banker, sätter ytterligare personer på sanktionslistorna och fasar ut inköp av rysk olja. Det andra spåret är lika viktigt, nämligen att stödja . Som berättade pågår det just en givarkonferens i . Den handlar framför allt om humanitärt stöd, men vi behöver också redan nu börja planera för det gigantiska återuppbyggnadsarbete som kommer att behövas när freden kommer till . Även det militära stödet är viktigt, det vill säga att stärka motståndskraft. Det tredje spåret är att stärka oss själva, till exempel genom att göra oss mindre beroende av rysk fossil energi. Konsumtionslån med höga räntor, ofta riktade till konsumenter med svag återbetalningsförmåga, driver överskuldsättningen i en negativ riktning. För att komma till rätta med problemen lanserade ett kraftfullt åtgärdsprogram mot överskuldsättning. Ett av våra förslag är att sänka gränsen för när en kredit räknas som en högkostnadskredit. Det är vanligt att företag lägger sig precis under gränsen, som är plus referensräntan, för att på så sätt undvika att omfattas av de räntetak och andra regler som gäller för högkostnadskrediter. Jag vill därför fråga: Anser finansmarknadsministern att en kredit med 29 procents ränta är en lågkostnadskredit, eller delar statsrådet min uppfattning att en sådan ränta är orimligt hög? I så fall, varför begränsar regeringen inte dessa krediter mer? Tack för frågan, ! nämner ett kraftfullt program som presenterade . Jag vill bara påminna om att den budget som beslutades var ett samarbete mellan , . Detta kraftfulla program hade säkerligen haft sin plats i en budget, men av detta blev intet. Det kan jag bara beklaga. När det gäller frågan om högkostnadskrediter, hur de ska regleras, marknadsföring av krediter och hur vi ska motverka överskuldsättning utreds frågan just . Det handlar om att människor inte ska fastna i överskuldsättning. Själv tycker jag att 30 procents ränta är en oerhört hög ränta. Illegal avfallshantering är ett växande problem både nationellt och internationellt, vilket får stora konsekvenser för miljön och för människors hälsa. har medierna rapporterat om fall av avfallshantering där företag misstänks ha dumpat sopor. Det finns även en omfattande illegal export av avfall. Flera myndigheter vittnar också om att det finns en tydlig koppling mellan illegal avfallshantering och den organiserade brottsligheten. Tolv myndigheter, bland annat polisen, och , ger i en färsk rapport en lägesbild av den organiserade brottsligheten. De konstaterar att illegal avfallshantering bedöms vara ett ostört brottsområde där stora brottsvinster finns att hämta. Den samlade bedömningen är att den avfallsrelaterade brottsligheten är grovt underskattad. Jag undrar därför: Vad kommer regeringen att göra för att komma åt denna avfallsbrottslighet? Jag tackar ledamoten för frågan. Myndigheter som till exempel polisen och redovisade faktiskt alldeles en rapport där just miljöbrotten och den illegala avfallshanteringen pekades ut som ett stort och växande problem. Precis som ledamoten säger löper kriminella låg risk och kan tjäna stora pengar på det här området, och det finns också en tydlig koppling till organiserad brottslighet. I rapporten föreslogs flera åtgärder för att komma åt detta, och vi ser nu över dem i . Rapporten utgick dock ifrån att den proposition som regeringen har lagt på bord om ordning och reda i avfallet också skulle gå igenom, men verkar oppositionen vara redo att stoppa den. Det är ju väldigt oroväckande eftersom man då spelar de gängkriminella, den organiserade brottsligheten och pengatvätten rakt i händerna. Men vi är beredda, och vi hoppas helt enkelt att man ändrar sig. Ända var det i Socialdemokraternas naturligt att kunna utvisa utlänningar som på olika sätt misskötte sig i , alltså den som var farlig för annans personliga säkerhet eller som förde ett grovt störande levnadssätt. Det behövdes alltså inte grova våldsbrott, utan det kunde röra sig om drogmissbruk, prostitution eller en kriminell livsstil. Man kallade detta utvisning på grund av asocialitet. Tyvärr avskaffade Socialdemokraterna detta inför 90-talet, och resultaten ser vi nu: Asocialt beteende breder ut sig över hela bostadsområden i form av såväl gängkriminella knarkförsäljare som stenkastande moralpoliser. Vi i vill öka tryggheten för vanligt folk och återinföra möjligheten att utvisa personer med grovt störande levnadssätt. Min fråga till statsrådet är: Var det naivt att ta bort möjligheten till utvisning på grund av asocialitet? Tack för frågan, ! Svaret är nej. Jag tror att man måste vara väldigt noggrann med orden här. Om du kastar sten mot en polisman gör du dig skyldig till ett brott som kan ge upp till livstids fängelse. Om du inte är svensk medborgare kommer du att utvisas från . Vi har gjort det betydligt lättare att utvisa människor som gör sig skyldiga till våldsamt upplopp eller andra brott, och vi har skärpt straffen. Om du däremot har olika sociala problem ska du naturligtvis få hjälp för det. För den som riskerar att hamna i missbruk eller är prostituerad, som i själv tog upp, och kanske utsatt för trafficking är åtgärden inte utvisning utan att hjälpa personen - och att sätta förövarna bakom lås och bom. Jag har en fråga till statsrådet . Efter angrepp mot har ju säkerhetssituationen i förändrats i grunden. Europeiska unionens svar på denna aggression var enhetligt och tydligt med inte bara sanktioner utan också stöd till . Men det finns fortfarande en del europeiska länder som står utanför EU och som jättegärna vill komma in, däribland Nordmakedonien, som har gjort stora ansträngningar och till och med ändrat sitt namn för att anpassa sig så bra som möjligt. Vad kan och göra för att dessa länder så fort som möjligt ska komma in utan att vi sänker kraven för inträde i Europeiska unionen? Jag tackar för frågan. Det är ju riktigt att både Nordmakedonien och sedan rätt länge är redo att inleda anslutningsförhandlingar med unionen. Tyvärr har detta blockerats av ett enstaka medlemsland inom EU. Det är beklagligt. Från den sida gör vi vad vi kan tillsammans med alla de andra 25 som samverkar och som har uppfattningen att och Nordmakedonien borde få börja förhandlingar. Jag räknar med att det, till följd av de förändringar som har skett i den medlemsstat som har blockerat detta, finns vissa utsikter till att vi ändå kan komma loss med det här. Det behövs, och det är viktigt, som frågeställaren sa. ska vi vara klara över att det inte finns någon automatik här - man kommer inte automatiskt fram till ett medlemskap bara för att man inleder förhandlingar. Vi måste ha korrekta institutioner. Vi måste ha oberoende domstolar. Men ska försöka att hjälpa till så att man når dit så fort som möjligt. Min fråga går till klimatminister . Den kommer sig av att jag har träffat en ung man från som heter och går i årskurs 8. Han sitter också på läktaren för att lyssna på svaret. Han tog upp en diskussion om den globala uppvärmningen. Den globala uppvärmningen är ju verkligen ett av de största problemen vi har i världen. Ovanligt tidiga och ovanligt svåra värmeböljor - i och - är tydliga tecken på hur temperaturen stiger. Isarna vid polerna smälter allt snabbare, och om isarna smälter kommer det att få oerhörda konsekvenser. Städer kan dränkas. Djur som är beroende av isarna kommer att dö ut. Min fråga till ministern är: Vad gör regeringen för att hejda den globala uppvärmningen? Tack, , för att du förmedlar den här otroligt viktiga frågan vidare! Klimat- och miljöfrågan är den viktigaste politiska frågan i väljargruppen . De har förstått allvaret, och vi politiker måste verkligen lyssna på de unga. För regeringens del är klimatfrågan en av de absolut mest prioriterade frågorna. Vi ska leda klimatomställningen. Vi ska göra det nationellt, som regering, och vi ska också göra det globalt i de internationella samarbeten vi har. Vi ska se till att driva på så att också andra länder är med och tar sitt ansvar. Men vi måste också ta vårt eget ansvar i det här. Vi har ju en klimatlagstiftning på plats och ambitiösa klimatmål. Vi har den mest generösa klimat- och miljöbudget vi någonsin har haft. Allt detta görs i syfte att jobba mot att få ned utsläppen och ställa om till ett grönt och framtidsinriktat . För sedan sänktes skatten på diesel. Det var nödvändigt och välbehövligt, men det är inte tillräckligt. Vi i har fortfarande högsta dieselpriser; priserna är högre än i exempelvis och . Bakgrunden till detta är naturligtvis den världsunika svenska reduktionsplikten. Min fråga till klimatministern är huruvida ministern är nöjd med att har högsta dieselpriser och hur detta påverkar lantbruket. Det är ju nästan lite symtomatiskt att fråga kommer direkt efter den som förmedlades från ungdomarna här om allvaret i klimatkrisen och om att vi politiker verkligen måste steppa upp och ta klimatkrisen på allvar. Det finns länder som brinner just , och det kommer bara att bli värre. Därför måste vi ha en politik som klarar av att ta ned utsläppen. För regeringens del är det naturligtvis så att människor måste kunna ta sig till jobbet även i tider av kris och krig. Därför har vi lagt fram ett mycket ambitiöst hushållspaket för att stötta hushållen i den här exceptionella situationen. Men vi måste klara av att nå klimatmålen, och det måste vara fullt möjligt. Det viktigaste vi kan göra är att fasa ut de fossila bränslena, tydligt ställa om och, inte minst, producera mer biodrivmedel i . Då måste vi vara tydliga med reduktionsplikten, för den är otroligt viktig för att vi ska få investeringar och bli av med det fossila beroendet. Jag fortsätter på samma tema. Vi vet att vi måste elektrifiera stora delar av vårt samhälle för att klara den akuta omställning som vi måste göra. Det gäller såväl industri som infrastruktur och andra sektorer. Vi vet också att vi därför måste dubbla vår elproduktion i . Vi vet dessutom att det snabbaste och mest kostnadseffektiva sättet att få fram mer elproduktion är vindkraft, både till land och till havs. Enligt en kartläggning som gjorde över förra årets planerade vindkraftsprojekt var det av dem som fick nej på grund av att kommunerna sa nej. Därför vill jag fråga klimat- och miljöministern: Vad gör regeringen för att öka incitamenten för kommunerna att säga ja till planerade vindkraftsprojekt? Jag tackar för en otroligt viktig fråga. måste ha mer vindkraft, både på land och ute till havs. Det är bra för klimatet, för säkerheten och för jobben. Framför allt är det helt enkelt det snabbaste sättet att få fram den billiga el som krävs för att kunna växla upp den gröna omställningen och få del av de nya gröna jobben. Vi ska elektrifiera . Både industri och företag går ut. Vi jobbar stenhårt för att korta tillståndsprocesserna. Vi har investerare som står på kö för att investera i att bygga ut vindkraften. Vi har havsplaner på plats för att kunna få mer havsbaserad vindkraft. Trots detta motarbetar moderater och sverigedemokrater fortfarande alla former av vindkraft på fullständigt oklara grunder. Man kan ju fråga sig om de inte tror på den svenska industrin eller om de låter känslorna ta över. De förstår kanske inte heller allvaret i klimatkrisen, men vi kommer att se till att få det här på plats. Frågestunden var härmed avslutad.