kam-ud · H9C120220610ud · 2022-06-10 09:00:00 — Då visste ingen av oss hur aktuell den frågan skulle vara . har ju alla partier, utrikesministern och försvarsministern suttit i säkerhetspolitiska överläggningar. Som vi från konstaterade slutade överläggningarna i en forcerad process där underlaget blev en pamflett för ett Natomedlemskap snarare än en gedigen analys. En av anledningarna till att man kan dra en sådan slutsats är . Det tog från att vi avslutade presskonferensen om rapporten innan invände mot ett svenskt Natomedlemskap. Detta är en diplomatisk kris som har pågått . I rapporten nämns inte med ett enda ord. Det enda ställe som omnämns på är i det särskilda yttrande som jag själv lämnade till rapporten. har varit en tydlig provkarta på bristande syn på mänskliga rättigheter och demokrati. Svenska politiker har svartlistats i regimkontrollerade medier. Man har uttryckt att vår yttrandefrihet borde inskränkas. Man har från sida varit tydlig med att man vill ha människor som har sökt politisk asyl här utlämnade. Dessutom vill få svensk vapenexport på nytt. Frågan är om, och i så fall vad, regeringen och utrikesminister är beredda att förhandla bort för att ska få bli medlem i Nato för . Är det i så kallad konstruktiv anda att tillåta svensk vapenexport till som de kan använda i sina anfall mot och , i strid med folkrätten? Är det i konstruktiv anda att utvisa kurder och oppositionella turkar som sökt skydd i undan regimens förtryck? Särskilt anmärkningsvärt är att ingick i regeringens femmannadelegation till . Vad gjorde där? är vår tids vidrigaste typ, men det blir inte bättre för att vi byter en auktoritär despot mot en annan. När man har en ratifikationsprocess kan det alltid komma upp frågor och problem på vägen, vilket ju nu har skett i och med att har ställt en rad frågor som gäller till exempel säkerhet och terroristbekämpning. Detta behandlar vi nu i konstruktiv anda i diskussioner med tillsammans med och Nato. Min uppgift är att lösa de problem som finns. Min bedömning är att detta inte skulle underlättas av att jag kommenterar de diskussioner som pågår just . Jag tycker att det här är ganska anmärkningsvärt och oroväckande. Vi befinner oss i ett allvarligt säkerhetspolitiskt läge, som den socialdemokratiska regeringen har satt oss i, och utrikesministern vill inte ens kommentera vad det är som ligger på bordet och vad hon är beredd att förhandla om. Man kan ju gissa och läsa mellan raderna i den utrikespolitiska deklarationen. Att utrikesministern först pratade om och sedan kom över till terrorism snarare än demokrati kanske är talande för var vi befinner oss. Att man säger att man är beredd att förändra förutsättningarna för svensk krigsmaterielexport kanske också är en indikator på att nu helt plötsligt öppnar upp för vapenexport till , trots tydliga ställningstagande mot detta . Jag är orolig för vad den håller på med just nu och för vad man är beredd att i så kallad konstruktiv anda förhandla bort för att ska få bli medlem i Nato. Detta är en oro som jag delar med många medborgare i , särskilt med dem i detta land som har ursprung i eller är av kurdiskt ursprung. Det finns ingen anledning för kurder i att känna någon oro. Vi diskuterar inte kurdernas möjligheter på något sätt i det här. Däremot tar vi den oro som visar för terrorism på allvar. har drabbats hårt av terrorism, och naturligtvis tycker vi att det är viktigt att man, också som Natomedlem, fortsätter att bekämpa terrorismen. genomför just nu den största omläggningen av utrikes- och säkerhetspolitiken . Det är bra. Det är helt nödvändigt, och det är någonting som har propagerat för. Det är uppenbart att vi i inte kan försvara oss på egen hand. Det säkerhetspolitiska läge vi har är inte en parentes, utan för överskådlig framtid har vi ett skärpt säkerhetspolitiskt läge. Då är det helt nödvändigt att vi i tar steget och visar att vi vill bli medlem i Nato. Det finns dock en del knutar på vägen som måste lösas upp. Jag vill ta upp åtminstone en av dessa knutar. meddelade utrikesministern att har för avsikt att delta som observatör i FN:s konvention mot kärnvapen, TPNW. Vi och alla de andra som följde den socialdemokratiska partikongressen vet att slutmålet för denna anslutning är ett fullvärdigt medlemskap. Vi kristdemokrater har varnat för att en svensk signatur skulle riskera vårt försvarssamarbete med och inte på något sätt vara förenlig med svenskt Natomedlemskap. delar helt Försvarsmaktens bedömning att konventionen strider mot svenska intressen och att det vore direkt kontraproduktivt om anslöt sig. Jag noterade att TPNW inte alls nämndes i dagens utrikesdeklaration. Då är frågan: Kan utrikesministern ge ett tydligt besked att inte kommer att skriva under den här konventionen? Regeringens ställningstagande ligger fast. Ett svenskt undertecknande av konventionen i dess nuvarande form är inte aktuellt. Vi kommer tillsammans med andra Natoländer dock att delta som observatör på det första statspartsmötet, som är planerat att äga rum i . Det innebär inte att därmed blir en part eller på något annat sätt folkrättsligt bundet av konventionen. Vårt fokus är att bidra till att icke-spridningsfördragets översynskonferens stärker det fördraget och dess genomförande. Kan vi då ta det svart på vitt, utrikesministern, att ni lyssnar på den tydliga majoritet som finns i riksdag och helt kommer att avstå från alla planer på att ansluta till TPNW? Den andra fråga som känns rimlig att ställa handlar om att den socialdemokratiska regeringen gjort sig beroende av en politisk vilde på den yttersta vänsterkanten. På vilket sätt säkerställer regeringen att uppgörelsen med den politiska vilden på den yttersta vänsterkanten inte på något sätt blockerar medlemskapsprocessen? Det gäller ju nu att föra den här processen i hamn. Låt mig först invända mot att ett så förminskande språk används om en kvinna i riksdag. Hon beskrivs som en politisk vilde på vänsterkanten. Man kan gott säga att det är en ledamot i riksdag. Vi kommer naturligtvis att driva processen vidare genom samtal med för att i konstruktiv anda komma fram till att det blir möjligt med en ratificering av Natoansökan. Det finns en risk att regeringar i Europeiska unionen inte orkar vara uthålliga i stödet till . Risken är betydande, skulle jag säga, inte minst i takt med att kriget och den ryska invasionen rasar vidare. är i behov av mer och mer stöd. Fler och fler ukrainare tvingas lämna sina hus och hem. Man är i behov av krigsmateriel, även tyngre vapen, och stora ekonomiska stöd. ser vi att flera länder i Europeiska unionen är mycket starkt beroende av rysk gas, rysk olja och så vidare. Sanktionerna och rubbningen i hela världsekonomin innebär nu också påfrestningar på många länder. I den här situationen är det väldigt oroväckande att man från vissa håll hör argument om att försöka få till stånd någon sorts "fredsavtal" mellan och . I praktiken skulle det innebära en sorts klartecken, ett "go ahead" till att fortsätta aggressiva, expansionistiska, militaristiska och fascistiska beteende mot länder runt om i , även andra än . Det skulle också i praktiken innebära någon sorts godkännande av ryska landvinningar i . Jag skulle därför vilja fråga utrikesministern om hon kan garantera att inte kommer att acceptera någon lösning på invasion av som innebär att ryska soldater finns kvar på ukrainskt territorium, inklusive . Jag håller helt med om att det finns stora risker med att få ett fredsavtal som gör att känner att en aggression lönar sig. måste vi vara ödmjuka och säga att ett fredsavtal slutligen är den ukrainska regeringens ansvar. Vi kan stötta dem och säga att vi hoppas att det ska bli ett fredsavtal där man inte behöver ge upp någonting. Men det är ukrainska soldater som dör. Det är ukrainska kvinnor som våldtas. Det måste vara den ukrainska regeringen som bestämmer hur man vill avsluta det här kriget när det går. Därför kan inte jag som svensk utrikesminister garantera vad finner lämpligt. Däremot tycker jag att vi ska stötta , så att man inte känner sig tvingad att ingå i fredsavtal som inte grundar sig på vad behöver. Det handlar om att inte avstå territorium och att kunna behålla sin fullständigt suveräna stat. Jag tackar utrikesministern så mycket för svaret. Det bör då också innebära att inte deltar i någon form av diplomatiskt agerande syftande till att försöka få att "krita på" någon form av avtal som innebär att i praktiken kan fortsätta det beteende som man just nu har. I slutändan finns det bara en enda lösning på den här ryska invasionen: att samtliga ryska soldater lämnar och att påbörjar den mödosamma vandringen att ompröva sin militaristiska doktrin och sin relation till sina grannländer samt börja bearbeta sin egen historia, som består av ofattbara grymheter mot andra folk i , inklusive egen befolkning. Vi anser att ska dra tillbaka alla sina styrkor och lämna tillbaka allt territorium som man har annekterat eller som man nu kontrollerar till , så att kan återgå till att vara en demokratisk och suverän stat som själv bestämmer över sitt territorium och sin framtid. Jag vill dock upprepa att besluten måste ligga hos . Vi måste stötta dem på alla sätt, så att de inte känner att de har något tryck på sig från något annat land att gå med på saker som de inte borde gå med på. Det tycker jag att vi ska göra. Allt stöd till ! måste dra sig tillbaka. Vi står mitt i flera parallella kriser i världen. folkrättsvidriga invasion av är ett fruktansvärt brott mot miljontals människor som har flytt inom landet, har flytt till andra delar av , är kvar, har dödats eller har mist älskade. krigföring får också globala konsekvenser. Vi ser hur ökande matpriser nu riskerar att leda till en svältkatastrof av globala mått. är vi i ett klimatnödläge. Det gläder mig verkligen att utrikesministern i sin deklaration tydligt aviserade en fördubbling av klimatbiståndet. Mitt i detta allvarliga läge beslutade regeringen ändå att bakvägen skära ned på svenskt bistånd med 9,2 miljarder. När prognoserna om flyktingmottagande från kom valde man att göra avräkningar på biståndet. har en liten del av detta återförts, men den motsvarar inte de uppdaterade prognoserna. anser att vi borde minimera avskrivningarna, så min fråga till utrikesministern är: Varför kan vi inte stå upp och möta dessa parallella kriser när ekonomi är otroligt stark och går otroligt bra? Jag tackar för frågan. Främjandet av demokrati och hållbar fred motverkas av det som sker i . är mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatens principer och miljö några av de absolut största områdena inom svenskt bistånd. Detta arbete finansieras till betydande del via regionala och bilaterala anslagsposter. Den så kallade limiten på de globala anslagsposterna ger inte ett heltäckande bild av påverkan på verksamheten. Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är fortfarande ett område som regeringen prioriterar. Sida hanterar nu en stor del av biståndet, och ändringar görs i hur budgetförutsättningarna ska hanteras på varje insatsnivå. kunde vi lägga tillbaka en hel del. Enligt de internationella reglerna för bistånd kan man dock använda biståndet om det inträffar en stor flyktingkatastrof och kvinnor och barn behöver skydd. Men även efter att vi har använt pengar till att stödja dessa kvinnor och barn är fortfarande, i kronor räknat, en av de främsta bidragsgivarna i världen. Man kan göra avräkningar enligt regelverket, men man måste inte. anser att ska minimera avräkningarna. Vi har råd att inte ställa kvinnor och barn som flyr till mot dem som svälter i andra delar av världen eller mot klimatbiståndet eller mot viktiga insatser för att stärka fred och demokrati. har prognostiserade överskott i statsbudgeten. Varför väljer regeringen i detta läge att göra kommuner till den största mottagaren av svenskt bistånd? Jag har full respekt för att slåss för att biståndet ska vara högt. Jag delar denna ambition. Jag tycker dock att det är helt rimligt att man i internationella sammanhang har kommit överens om att man om det blir en katastrof med stora flyktingströmmar tillfälligtvis kan använda biståndet till kvinnor och barn. Det är ett lite fult debattknep att säga att det är kommuner som får dessa pengar. De går ju till stöd för de kvinnor och barn som har flytt från våldtäkt, tortyr och krig, vilket jag tycker är rimligt. Vi är samlade för att ta avsked av den svenska allianslösheten. Här finns de som känner sorg och saknad medan andra av oss uttrycker tacksamhet och hopp inför de steg som tagits. Vi överlämnar denna allianslöshetens hållning i historiens hand. Denna extra utrikesdebatt är inte endast en möjlighet att hålla ett griftetal över det som självdött utan också ett tillfälle att uttrycka förhoppningar och förväntningar inför det nya. inlämnades till generalsekreterare i vår ansökan om att bli inbjuden som medlem i den västliga försvarsalliansen . Så gjorde även . Det är en ny tid. En ny säkerhetspolitisk doktrin ska mejslas fram - av neutralitet som övergick i en militär alliansfrihet som i praktiken var allianslöshet och sedan i EU-inträde och ett partnerskap som alltmer utvecklat sig till en fast relation. Den utrikesdeklaration som regeringen nu levererat vilar på endast 100 mandat av 349. För oss som önskar se största möjliga uppslutning och parlamentariska bredd förordas att vår kurs, den svenska linjen, tas fram av en försvarsberedning med gediget kansli och med alla riksdagspartier arbetande tillsammans. Efter valet ska en försvarsberedning tillsättas. Dess första uppgift måste då vara att ta fram en säkerhetspolitisk analys givet det förändrade och försämrade säkerhetsläget och ett svenskt Natomedlemskap. Därefter får den lägga fram förslag på hur det faktum att vi är i allians med 31 andra stater påverkar svensk försvarsplanering och ett kommande försvarsbeslut som kräver att motsvarande av bnp går till vår säkerhet 2025. Låt mig påminna om grundläggande fakta: har tagit ställning. Vi har ansökt om medlemskap i den organisation som har varit den yttersta garanten för fred och frihet i vår del av världen. Det är stort, men det borde ha skett för länge sedan. naturliga hemvist är och har varit bland de länder som i ett bredare perspektiv kallas för västvärlden. Utrikes- och säkerhetspolitik bedrivs i en både hård och tydlig värld som styrs av nationers intressen. Andra länder ser huvudsakligen till sig. Endast tar hänsyn till sina intressen. Kriget i , brutalitet, livsmedelskris, ett som tydligt globalt utmanar, ett coronavirus som fortsatt bekämpas på olika kontinenter med behov av vaccin, klimatet och miljön - allt detta är allvar. Det paradoxala är att som ledande socialdemokrater och vänsterpolitiker talat om neutralitet och kritiserat har haft ett hemligt försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete med och Nato. påbörjades den socialdemokratiska politik som byggde på att i händelse av att vi blev angripna skulle få hjälp av Nato, trots att inte var medlem. Det har varit en djupt haltande solidaritet: Vi räknar med att ni stöder och hjälper oss som vi inte vill lova att stödja och hjälpa er. Efter att och järnridån rivits av kämpande frihetstörstande människor med idéer om en bättre värld ändrades globala förutsättningar genom . Länder tog tillfället i akt, först genom att söka sig till Nato och sedan EU. I fortsatte den samlade vänstersidan på den inslagna vägen. skulle vara militärt alliansfritt - en fri yta mellan och Natoländerna, för att använda språkbruk. Det medlemskap vi söker nu kunde ha eftersträvats redan då. Den så kallade Hultqvistdoktrinen blev regeringens svar på en alltmer osäker omvärld. Genom att sluta avtal med en rad länder både inom och utanför Nato skulle säkerhet garanteras. Hela den svenska försvarsplaneringen utgick från antagandet att hjälp skulle komma från väst. skulle strida "i avvaktan på" - inte i väntan på Godot utan i väntan på Nato. Problemet vara bara att dessa avtal inte innehöll några traktatsbundna försvarsgarantier - exakt det som slagits fast i analysgruppens rapport framlagd och upprepats i dagens utrikesdeklaration. Vi moderater har varit för ett svenskt Natomedlemskap . I takt med ett ökat hot från har vi ökat våra ansträngningar för att ska bli medlem i Nato. En viktig del i detta var att vi drev frågan att införa en svensk Natooption i säkerhetspolitiska linje. När angreppskrig var ett faktum kunde finländska politiker i bred enighet och sämja aktivera den option som man haft i sin säkerhetspolitiska verktygslåda . tillsammans med fyra andra partier såg i bred majoritet till att riksdag ställde sig bakom en sådan svensk option . Därefter har partierna uppmanat regeringen att inleda säkerhetspolitiska samtal om detta, ständigt avvisade av Socialdemokraterna och ständigt ifrågasatta, fram till kriget i vårt var ett faktum . Den dagen rasade Hultqvistdoktrinen och den militära allianslösheten samman som ett korthus. Den främsta lärdomen av det som har hänt är att säkerhetspolitik inte får baseras på fromma förhoppningar. säkerhet är en kärnuppgift för staten. Det är bra att det nu finns ett brett politiskt stöd för ett svenskt Natomedlemskap. Det mörka är att det sker mot bakgrund av ett fruktansvärt krig där det tappra står upp mot Putinregimens aggression och förtryck. Vi hjälper till med pengar och vapen. Det är viktigt och riktigt. Vi kan göra mer i fråga om vapen, pengar och tydligt politiskt stöd och samla oss i , EU och Nato för . Ett budskap till och är: Vi har sett Butja, Charkiv och Mariupol. Vi har sett er ondska. Låt vår medlemskapsansökan vila på det hoppfulla! Det är viktigt att tydliggöra att och kommer att vara säkerhetsproducenter och tillgångar för Nato. Det handlar dels om att ha en tydlig idé om vad vi kan bidra med och vilka prioriteringar vi ska driva som medlemsnation. Det handlar dels också om att snabbt nå motsvarande av bnp till försvaret, och det redan till 2025. En bred säkerhetspolitisk dialog bör således påbörjas efter höstens val. Nästa gång det avges en utrikespolitisk deklaration här i har svenska folket sagt sitt i val. En röst på kommer att innebära att debatten då kommer att präglas av hoppfullhet inför hur vi utrikes- och säkerhetspolitiskt ska arbeta för vårt och våra intressen och hur vi är en del av ett lag, och inte endast solospelande, i , genom de unika och speciella nordisk-baltiska relationerna, i EU och som bidragande Natomedlem. Jag ser fram mot den dagen, och jag är inte ensam om det. I ser vi hur issmältningen tydliggör kopplingarna mellan klimat och säkerhet. Vi har sett hur har valt att militarisera , bland annat på och i . Den ryska viljan att kontrollera är tydlig. är också en plats för ryska kärnvapen i dess andraslagsförmåga. I och med Natoansökan och ett eventuellt framtida Natomedlemskap kommer vårt norra närområde att få en ökad försvars- och säkerhetspolitisk betydelse inom Nato. Hur ser på framtida säkerhets- och försvarspolitiska engagemang i som framtida Natomedlem? Jag tackar utrikesministern. har återkommande motionerat om säkerhetspolitiska dimension. Jag hör till dem som brukar påpeka att det går en logisk försvars- och säkerhetspolitisk linje från via till . Det är ytterligare en anledning till att ska bli Natomedlem. Som medlemmar av Nato skulle och hela Nato och den västliga försvarsalliansen här uppe i norra . Jag vill lägga till något som indirekt var väldigt viktigt i det utrikesministern sa, nämligen insikten om hur klimatförändringarna och miljön påverkar det säkerhetspolitiska läget. har på grund av klimatförändringar fått en helt annan tyngd. Det är därför det finns en linje från via till . Tack för svaret, ! Jag vill gå lite djupare i detta. agerande i bidrar delvis till ett nytt säkerhetspolitiskt läge i det norra och nordvästra området. Närvaron av de ryska kärnvapnen på är ett faktum, och kommer i det längsta att behålla dessa kapaciteter i . Även intressen i har ökat. Men med ökade risker för incidenter, misstag och missförstånd behövs också olika slags förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder. Intentioner och avsikter behöver också klargöras. Hur ser på att vi kan vidta förtroendeskapande åtgärder i detta spända läge? Vikten av rustningskontroll har verkligen varit en svensk utrikespolitisk linje delad av regeringar från olika partier. Det är en del i det frågekomplex som utrikesministern lyfter upp. Jag kan lova utrikesministern, kammaren, diplomatiska företrädare och inte minst den svenska allmänheten att en moderatledd regering skulle efter valet arbeta hårt med de förtroendeskapande mekanismerna och ha ett aktivt rustningskontrollarbete. Det nu gör i och med sin oerhört lättsinniga retorik kring massförstörelsevapen, både atomvapen och kemiska vapen, är otillständigt. Detta kräver aktiv handling från andra länder. ska vara ett av dem. brukar alltid säga att han ska vara vänlig och lyfta detta först. Därför vill jag instämma i mycket av det som har tagit upp när det gäller Nato och det arbete som vi har bedrivit för att försöka nå fram till den säkerhetspolitiska analys som vi nu till slut har landat i. Jag delar också bilden av att vi är hoppfulla om den svenska medlemskapsansökan till Nato. Det får mig också att vilja ställa en fråga. Jag vet ju att det finns andra som också är hoppfulla vad gäller deras medlemskapsansökan till EU. , och upplever precis som att det inte är säkert att stå ensamma och utanför. I bedriver man ett modigt försvar av sitt territorium för rätten att bli medlem och välja sin egen väg. Mot denna bakgrund undrar jag hur ser på , och ansökan om medlemskap. Är beredda att verka för att de möjligt får kandidatstatus? Jag vill kvittera vänligheten till . Jag uppfattar att hon och undertecknad - våra två partier - har arbetat sida vid sida för ett svenskt Natomedlemskap, för den svenska Natooptionen och för att uppmärksamma vikten av att se till situationen för , och . - det är kanske till och sedan - behandlades i denna kammare ett betänkande från utrikesutskottet om detta. Mig veterligen var det ett enigt betänkande. Alla åtta partier stod bakom det. Därmed kan man säga att det är den svenska linjen. Jag hade förmånen att i likhet med utrikesutskottets övriga ledamöter träffa tre företrädare från i går, varav en är ledamot av parlamentet, radan. Hon intervjuades för övrigt i morgon-tv och gjorde ett väldigt starkt och viktigt intryck, inte bara på ledamöter utan också på den breda allmänheten. De berättade något som också upprepades av utrikesministern här , nämligen att kommissionen nu håller på att ta fram rekommendationer inför Europeiska rådets möte . De var förhoppningsfulla. Jag tror att det är viktigt att man som regering också driver på och understöder kommissionen. Tyvärr är jag och mitt parti inte en del av regeringen, herr talman, delvis på grund av hur har agerat här i kammaren. Om hade varit ett regeringsbärande parti hade jag kunnat vara mer precis när det gäller exakt vad som ska göras, för detta är ett spel - ett positivt spel, ska jag understryka - som just nu bedrivs mellan regeringar och . Jag hoppas att vi har en svensk regering som är framåtlutad. Det skulle vi ha haft om hade suttit vid makten. Det låter måhända hoppfullt - om det nu är så att vill detta. Vi vet ju att inför är det den här som ska ge mandat till regeringen. Då är det naturligtvis viktigt att kammaren i denna debatt inför , som ska hantera kommissionens slutsatser, är tydliga med att vi vill se att , och ges kandidatstatus. Det är därför naturligt att jag ställer frågan: Är beredda att, liksom , driva detta inför ? Om hade varit ett regeringsbärande parti hade det varit lättare att göra detta tidigare, i relationen med kommissionen. , herr talman, vet varken eller jag vad kommissionens rapport kommer att landa i. Därmed vet vi inte heller vilken slutsats kommer att dra och vilken ställning den kommer att inta. Det finns dock skäl att ändå hoppas att den av tolererade socialdemokratiska regeringen har rätt i sina antaganden. Jag tyckte att utrikesministern försökte ge uttryck för en hoppfull linje.