kam-fs · H9C120220113fs · 2022-01-13 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Finansminister (S) Justitie- och inrikesminister (S) Biståndsminister (S) Utrikeshandelsminister (S) Finansminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. För en månad sedan lade fram ett förslag om att kompensera hushållen för de kraftigt skenande elpriserna. Det är bra att regeringen nu också verkar förstå hur hårt hushållen drabbas, även om det är tråkigt att regeringen inte vill kompensera alla hushåll utan bara vissa. Staten borde inte tjäna pengar på ökade elpriser, och sänkt elskatt borde vara bättre än bidrag. Indirekt erkänner dock regeringen nu sitt ansvar för situationen. Att numera är beroende av priserna i och är ett politiskt val. påpekade att om kärnkraften läggs ned står vi inför högre elpriser. Regeringen stängde kärnkraftverk, och vi fick högre priser. Det är tydligt att regeringen saknar en långsiktig plan för energiförsörjningen, för hushållens elräkningar och för den gröna omställningen. Min fråga är alltså: Är regeringen beredd att ompröva sitt motstånd mot kärnkraften, och vilka förslag är man i så fall beredd att lägga fram? Den har inte lagt ned kärnkraftverk. Vi gjorde en energiöverenskommelse med bland andra . Efteråt hade delningsbilder på Twitter där de sa att de hade räddat svensk kärnkraft - trevligt - i en uppgörelse med bland andra regeringen. Däremot tar vi i regeringen frågan om de höga elpriserna på väldigt stort allvar. Det spelar ju inte så stor roll att de svenska elpriserna är något lägre än elpriserna i när de ändå stiger så kraftfullt som de har gjort under denna vinter. Därför agerar regeringen. Vi har avsatt för att kompensera de hushåll som har fått höga elräkningar . Vår ambition är att kunna ersätta dem december, . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag kan också konstatera att de ersättningar som vi har föreslagit överstiger den kompensation som har talat om. Jag tackar för svaret. Jag välkomnar att regeringen nu också har vaknat och vill kompensera hushållen. Det är viktigt. Men det löser inte den långsiktiga frågeställningen om att vi behöver mer elproduktion i för att lyckas med omställningen och värna hushållens ekonomi. har lagt fram flera politiska förslag: Ändra det energipolitiska målet till fossilfritt. Tillåt fler reaktorer än tio. Tillåt reaktorer på fler ställen än där det är tillåtet. Ersätt kärnkraft och vattenkraft för den stabilitet de ger. Vad är statsrådet beredd att säga ja till? Det är fullt möjligt att bygga ny kärnkraft i . Det finns inga förbud mot det. Vi kan konstatera att inte heller har lagt in några subventioner i den justerade budgeten för att bygga kärnkraft. Den snabba lösningen, och den viktigaste lösningen för elkonsumenter , både hushåll och företag, är att kraftigt bygga ut elproduktionen i . Den snabbaste och billigaste lösningen är vindkraft, inte minst till havs, eftersom det finns enorm kapacitet i som skulle kunna användas. Tyvärr är det många moderatkommuner som bromsar. Med arrogant nonchalans har socialdemokratiska regeringar aktivt och medvetet åsidosatt det folkvalda parlamentet och dess beslut. Regeringen har bland annat satt i system att dra tillkännagivanden i långbänk och i upprepade fall struntat i beslut. Detta hanterande av riksdagsbeslut har resulterat i att nu börjat tidsbestämma tillkännagivanden för att pressa fram ageranden från regeringen. Ett exempel var att tog beslut om att regeringen innan skulle återkomma till med ett förslag på hur man ska slopa femårslicenserna, det byråkratiska haveri som drabbar laglydiga vapenägare. Denna tidsfrist betydde uppenbarligen ingenting för regeringen. Kommer dock , om än , att agera i frågan? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har sett hur och angriper oss socialdemokrater för att vi inte följer demokratiska strukturer och principer. Jag företräder ett parti som var med om att driva igenom demokrati i det här landet. är ett parti med rötter i vitmaktrörelsen och den typen av ingångar. Man missar aldrig ett tillfälle att ge sig på medier och domstolar. Jag tar ganska lätt på den kritiken, får jag nog säga. När det gäller sakfrågan som lyfter fram är detta ett tillkännagivande som i grunden är ganska problematiskt. Om vi skulle göra som vill ökar man nämligen riskerna för att farliga vapen, bland annat automatvapen och halvautomatiska vapen, kommer i händerna på människor som inte ska ha dessa vapen. Därför analyserar vi naturligtvis tillkännagivandet noga. Jag tänker dock inte medverka till att i detta läge, med de problem vi har med skjutningar och gängkriminalitet, öka tillgängligheten till denna typ av vapen så att de kommer i orätta händer. Det är inte upp till att avgöra vad som är problematiskt eller inte i beslut fattade i denna kammare. Det är upp till denna folkvalda kammare att landa i de beslut man själv anser vara rimliga för att fortsätta. I det här fallet pratar vi om ett byråkratiskt, administrativt haveri som drabbar laglydiga vapenägare. Då är det inte upp till att säga att man ska åsidosätta de folkvaldas beslut i denna kammare därför att han personligen finner det problematiskt. Det finns ingenting som hindrar att agera på egen hand om man nu vill driva igenom en lagstiftning som innebär att man minskar kontrollen över vapen i just den här situationen. Det står naturligtvis fritt att göra det. Jag vill bara säga att det tillkännagivande som lyfter fram är problematiskt utifrån denna synvinkel. Vi analyserar naturligtvis det och ser om vi kan hitta en väg som inte ökar riskerna för att vapen hamnar i orätta händer. Men där har vi ännu inte någon lösning på problemet. Jag tänker inte medverka till att i det här läget minska kontrollen av vapen. Det tror jag är helt fel väg att gå. Min fråga går till inrikesministern. Jag vill börja med att hälsa inrikesministern välkommen tillbaka till det viktiga arbetet med att jobba med det civila försvaret i . Vi befinner oss fortfarande i en pandemi. Pandemin har inneburit jättestora påfrestningar, självklart framför allt för liv och hälsa och för samhällets hela funktionalitet, och det har varit en utmaning för våra demokratiska institutioner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi är alla överens om att det civila försvaret måste stärkas för att bland annat hjälpa samhället att stå emot den typ av stora kriser som vi befinner oss i nu men som vi också tror och befarar kommer att inträffa fler gånger. Jag vill därför fråga inrikesministern vilka han anser vara de viktigaste satsningarna framöver för det civila försvaret och uppbyggnaden av detsamma. Det är en stor fråga och väldigt att svara på. Det är, som säger, en stor fråga, men i korthet kan man säga att vi håller på att genomföra den största uppskalningen av det civila försvaret i modern tid. Vi går ut med sammanlagt i ökat stöd till kommuner och landsting och andra aktörer för att förstärka bland annat områden som rör livsmedelsförsörjning, läkemedelsförsörjning, transporter, hälso- och sjukvården och allt annat som behöver stärkas upp så att det ska finnas en bred beredskap om man hamnar i olika former av krissituationer, där den allra yttersta förstås är risken för höjd beredskap och krig. Det vi nu gör, uppskalningen till 2024 med de här drygt 4 miljarderna, är en mycket stor insats och ett mycket starkt initiativ som naturligtvis grundar sig på det försvarsbeslut som finns i botten. På Folk och nu lyftes även välfärden in i diskussionerna om det breda säkerhetsperspektivet. Det är såklart väldigt glädjande och väldigt viktigt. Jag vet att även inrikesministern i sitt anförande lyfte fram behovet av ett starkt välfärdssamhälle. Hur ser ministern på välfärden under de stora kriserna? Min uppfattning är att en stark välfärdsstat är helt avgörande för att man ska kunna hantera svåra kriser när de kommer. Vi har ju ansvarsprincipen som går ut på att det i botten ska vara ungefär samma aktörer, det vill säga till exempel den ordinarie hälso- och sjukvården och de ordinarie transportverksamheterna, som snabbt ska kunna skalas upp i händelse av kris och krig. Då måste man ha marginaler så att man klarar av det, och det är det som de här ytterligare pengarna nu går till, alltså att förstärka de verksamheterna. Efter onsdagsmorgonens presskonferens där regeringen presenterade en bidragslösning till dem som drabbats av exceptionellt höga elräkningar denna vinter hopar sig en rad frågor då regeringen nu har valt en modell som utgår från antalet förbrukade kilowattimmar . Rent krasst innebär det att det inte är de med högst elräkningar som kommer att få del av regeringens bidrag. Eftersom priset skiljer sig åt ganska markant mellan de olika elområdena beror det i stället på var i landet du bor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Beräkningar från Fortum visar att om elpriserna i skulle ha varit på samma nivå som i norr skulle notan ha landat på cirka 35 miljarder mindre. Min fråga till regeringen blir därför: Varför valde regeringen att ge bidrag till några i stället för att sänka skatten för alla? En viktig diskussion när vi talar om att vi nu vill ge kompensation till hushåll som faktiskt har drabbats väldigt hårt av de höga elpriserna är att man kan tolka frågeställaren som så att man inte skulle ha gett något stöd till alla som bor i norra och som har en väldigt hög elkonsumtion för att det är kallt där. Jag tror att vi ska hålla ihop , och om vi ska rikta stöd till hushållen ska vi göra det utifrån ett nationellt perspektiv. Det har diskuterats om man kan sänka elskatten retroaktivt, och jag menar att det är nästintill omöjligt att göra det utan helt orimliga konsekvenser. har vi hittat ett system att stötta hushållen mer kraftfullt än genom de förslag som har diskuterats i den allmänna debatten. Många av de hushållen ser nog att det är viktigt att vi enas i riksdag och ser till att de här pengarna kommer ut, för det är många som har varit väldigt oroliga. Orsaken som har presenterats av regeringen till att läget har blivit så exceptionellt i är de höga elpriserna på kontinenten och att man där har blivit beroende av rysk fossilgas. Det ryska beroendet har uppstått och förstärkts av att man har lagt ned kärnkraft och byggt vindkraft. Det är här jag inte får ihop det. Enligt regeringen sjunker priserna med nedlagd kärnkraft och utbyggd vindkraft i . Anser regeringen fortfarande att det var en bra idé för att stänga ned fungerande kärnkraft ? Regeringen har inte stängt ned någon kärnkraft. Det har gjorts på kommersiella grunder eftersom det inte har varit lönsamt att renovera kärnkraften. Det vi ser nu är att det finns ett enormt intresse av att bygga ut inte minst havsbaserad vindkraft. Bara i finns planer på och intresse av att bygga ut mer än dubbelt så mycket som hela elproduktion. Då är det viktigt att vi nu fokuserar på långsiktiga lösningar som en ökad produktion av el och dessutom bättre överföringskapacitet i så att vi inte hamnar i den här situationen igen. Jag välkomnar att Socialdemokraterna äntligen har kommit till insikten att vi har en elkris i och att våra svenska hushåll är hårt drabbade. Däremot ser jag inte det elbidrag som har presenterats av regeringen som något annat än valfläsk. Här fiskar regeringen efter röster från de 1,8 miljoner hushåll som annars aldrig skulle ha röstat på Socialdemokraterna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Om regeringen verkligen vill hjälpa alla utsatta - pensionärer, ungdomar, företagare och ensamstående - som vänder på varje krona för att få ekonomin att gå ihop hade man levererat ett förslag som kom alla 4,8 miljoner hushåll till del. Liberalerna vill i ett första steg sänka punktskatten på el, och vill vi halvera den. Det är orimligt att vi likställer fossilfri el med sprit och cigaretter och därmed straffbeskattar den. Min fråga till statsrådet är: Vore det inte rätt väg att gå? Dessutom skulle det vara en rättvis och långsiktig lösning. Det är rätt att det är 1,8 miljoner hushåll som kommer att få del av det här stödet. Det är alltså väldigt många. De som kommer att få ta del av det här stödet är de som har fått väldigt höga elräkningar. De har en hög förbrukning och priset är högt. Det betyder att människor som bor i en villa, ett radhus, ett småhus eller en lägenhet som förbrukar mycket el får det här stödet. Det Liberalerna inte berättar om sitt sätt att se på det här är att man skulle ge väldigt mycket mindre pengar till dem som betalar de högsta elräkningarna. Det tror jag inte heller vore en bra lösning eftersom vi gör det här eftersom vi har väldigt höga prisnivåer just nu som drabbar några hushåll exceptionellt hårt. Jag kan också konstatera att en retroaktiv sänkning av elskatten inte är möjlig att införa utan helt orimliga konsekvenser. Det är någonting som har studerat väldigt noga. ska betala nästan , sover med ylletröjan på och elfaktura tredubblades. Alla bor dessutom inte i villa. Listan kan göras lång, nämligen 4,8 miljoner sidor lång. Jag tycker att det är märkligt hur statsrådet gör skillnad på folk och folk. Det hade varit mycket bättre att sänka punktskatten och halvera den. Det hade varit till nytta för alla. Att sänka punktskatten skulle inte ge lika mycket till dem som har haft stor elförbrukning och därmed stora kostnader. Alltså skulle säkert många av dem som räknas upp här förlora på ett sådant förslag. Vi har riktat förslaget till dem som har drabbats hårdast under den här kalla vintern. Sedan sätter vi ett tak vid för att se till att de som bor i väldigt stora villor faktiskt får betala själva eftersom de har ekonomi nog att göra det. På så sätt kan vi styra resurserna till småhusen, till de stora lägenheterna som har stor förbrukning och till vanliga människor som bor i villa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund startar en nationell förstärkning när ett stort antal poliser kommenderas in till arbete i , trots att de behövs på sina ordinarie arbetsplatser ute i landet. Läget gällande det dödliga skjutvapenvåldet anses så pass allvarligt. tvingas en del av de lokala poliser som arbetar direkt mot de kriminella miljöer där det skjuts eller med det förebyggande arbetet för att förhindra nyrekrytering bemanna receptioner och lösa administrativa uppgifter som bättre hade hanterats av civilanställda, detta eftersom pengabristen i har skapat stenhårda sparkrav som i sin tur har lett till att vakanser för civila inte får tillsättas. Vad kan statsrådet göra för att lösa polisens akuta ekonomiska problem som i sin tur markant försvårar arbetet mot bland annat dödsskjutningar och gängkriminalitet? Om frågan är vad vi kan göra för att lösa de akuta problemen är det så att nu förstärks med mycket stora belopp i och med den nya budgeten. har aldrig haft så mycket pengar som man har just . Man har heller aldrig, om man ser till årsskiftessiffror, haft fler anställda än vad man nu har. Det är nästan 6 000 fler anställda från det att vi började skala upp polisen, av dem nästan 1 500 fler poliser som vi kunde registrera . Vi fortsätter den förstärkningen, varför det varje halvår som går kommer ut ytterligare hundratals poliser som kan medverka i både att bekämpa brott som sådana och att förebygga brotten i stort. Mer pengar, bättre verktyg och också fler anställda är alltså den väg som är inne på. Oaktat de satsningar som har gjorts är det enkelt att konstatera att det inte har varit tillräckligt. En del av de poliser som är allra bäst lämpade för att få stopp på både våld och nyrekrytering bemannar receptioner och gör andra uppgifter som civila, som finns på marknaden och skulle kunna anställas här och , lätt skulle ha kunnat lösa. Men pengarna är slut, så frågan kvarstår: Vad kan statsrådet göra här och för att lösa den akuta ekonomiska situationen som mycket handlar om brist på pengar? Det kommer ju mer pengar i och med den nya budgeten. Den kraftsamling som vi nu gör i motiveras av att det är i som vi just nu har problem. Skjutningarna har vänt nedåt kraftigt i och har minskat med nästan två tredjedelar . Skjutningarna har vänt nedåt också i med nästan en halvering . I har vi däremot sett en mycket negativ utveckling. Därför måste vi kraftsamla i , och genom att göra det tror jag också att man lägger grunden för en bättre utveckling i regionen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till finansminister . skärper regeringen restriktionerna med anledning av den ökade smittspridningen av covid-19. Risken är då att ekonomi drabbas och går sämre. Min fråga är: Vad gör regeringen för att hjälpa svensk ekonomi och dess företagare? Det stämmer verkligen som säger att vi har gått igenom en väldigt tuff period, en pandemi som har slagit inte bara mot utan mot och världens ekonomier. Vi såg en enorm utmaning när 600 000 människor till exempel fick gå på korttidsarbete. De räddades kvar i en anställning och kan nu fortsätta sina liv. Vi gjorde historiskt stora insatser från statens sida. Just nu har vi en enorm smittspridning i , den högsta någonsin, och då har vi återigen vidtagit ett antal åtgärder för att få bukt med detta och minska smittspridningen, inte minst för att klara hälso- och sjukvården. Det vi har gjort är att gå in med de stöd som näringslivet har uppskattat, det vill säga omställningsstödet, omsättningsstöden och möjligheter att få uppskov på skattekontot. Vi har återinfört evenemangsstödet och förlängt det. Vi följer situationen väldigt noga, för det är klart att det finns företag som drabbas av människors beteendeförändringar. Vilken effekt bedömer finansministern att de åtgärder som vidtagits har haft? Vi ser en väldigt stark utveckling av både bnp och arbetsmarknad. Faktum är att har tagit tillbaka hela det bnp-tapp vi såg under pandemin. Vi ligger över vår nivå innan pandemin och ligger faktiskt på den tillväxtbana som vi hade innan. Svensk ekonomi har klarat sig bättre än ekonomin i de flesta andra europeiska länder. Arbetslösheten är nu nere på samma nivåer som före pandemin, enligt Arbetsförmedlingens statistik. Än så länge har vi klarat det här ekonomiskt bra, men vi har också resurser att göra mer om det skulle behövas. Jag tror att alla i den här kammaren är överens om att det behövs fler poliser i , och för att få fler poliser behöver polisyrkets attraktivitet öka och polislönerna höjas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Regeringen har inte själv velat skjuta till tillräckliga medel för detta, och man har inte heller sett till att de budgetmedel som vi i har fattat beslut om ska gå till högre polislöner faktiskt har gjort det. Regeringens otydlighet har lett till att i stället har fördelat ut mycket av pengarna på tillfälliga lönetillägg. Fyra avdelningar inom i har därför JO-anmält för att inte följa beslut. Min fråga till justitieministern är vilka åtgärder han nu tänker vidta för att se till att myndigheten följer beslut och höjer polislönerna. Till att börja med kan man konstatera att polislönerna har ökat kraftigt . Genomsnittslönen för en polis ligger nu på . Det är en ökning med sedan ökningen började för , 2015. Det är en löneökning som är högre än för de allra flesta andra grupper på arbetsmarknaden. De extra pengar som hänvisar till har gått ut just för att täcka dessa lönekostnader. Likadant gör vi nu med de extrapengar som kommer med den här budgeten. Vi skriver in i regleringsbrevet att de extrapengar som kommer och som är specificerade till det ska gå till löner och andra ersättningar. Utöver att lönerna nu börjar öka och det ökar attraktiviteten tror jag att det är mycket annat som också måste göras för att förbättra arbetsvillkoren för poliserna, och bara det faktum att man nu blir fler och fler som kan dela på arbetet och hjälpas åt tror jag har stor betydelse. Jag tror att nyckelordet i ministerns svar är "andra ersättningar". Det är precis det som är kritiska mot. Otydligheten från regeringen har gjort att inte har vågat lägga alla pengar på permanenta löneökningar utan i stället fördelat ut dem i lönetillägg. Det har inte varit ambition, och frågan är därför återigen: Vad avser ministern att göra för att se till att löneökningarna blir permanenta? En viss flexibilitet måste det nog ändå finnas. Det är trots allt inte som ska sitta och bestämma vilka löner man ska ha i olika befattningar i alla våra myndigheter. Då skulle vi ju slå undan benen helt och hållet för den lönebildningsstruktur som vi har haft under alla år. När man sätter av pengar måste man också vara beredd att ge flexibilitet till parterna, i det här fallet och polisfacken, att fördela de pengarna på ett rimligt sätt. Annars kommer vi att sitta här och diskutera exakt hur många kronor och ören som olika tjänster ska ha. Den diskussionen kommer man aldrig att kunna reda ut politiskt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund I och med att SD, M och KD har riktat extra medel i sin budget till rättsväsendet har bland annat polisernas löner kunnat stärkas ytterligare. Bättre lönevillkor är ett av de viktigaste sätten att både attrahera nya poliser och behålla erfarna poliser i yrket. Vi ser det här som ett av flera steg i att fortsätta att stärka polisernas löner ytterligare. Min fråga är: Kommer att följa vilja och fortsätta att stärka polisernas löner ytterligare i kommande budgetar eller kommer regeringen, som tidigare, inte att prioritera detta? Det är en helt felaktig bild. Som jag sa ligger genomsnittslönen för en svensk polis nu på . Genomsnittslönen har ökat med , vilket är mer än vad de allra flesta andra grupper på arbetsmarknaden har fått. Det grundar sig faktiskt på ett avtal som slöts mellan och polisfacket . Det var då ett av arbetsmarknadens bästa avtal. Det var då som själva den här utvecklingen började. Sedan har skjutit till extra pengar och har öronmärkt pengar. Det är också bra, men de stora pengarna kommer alltid i den ordinarie budgeten, det vill säga det vi regelmässigt går fram med till . De pengar som nu vill anvisa till just lönerna kommer att gå ut på ett sådant sätt att man förstärker arbetsvillkoren för polisen. Det som säger stämmer; poliserna har fått ökade löner. Men det beror mycket på att oppositionen har sparkat regeringen framför sig. Polisernas löner behöver dock fortsätta höjas. Det är detta som är min fråga. Kommer regeringen att fortsätta arbeta för att polisernas löner ökar mer än vad de har gjort hitintills? Nej, grunden för ökningen av polisernas löner finns i det avtal som slöts mellan och polisfacket. Sedan har vi från regeringens sida sett till att skjuta till pengar så att man har klarat av att finansiera dessa löner. Därefter har oppositionen här - av rent opportunistiska skäl, skulle jag vilja säga - lagt till lite pengar utöver detta bara för att man sedan ska kunna säga att det minsann var de som låg bakom detta. Men det här är nog en del i det politiska spelet. Vi kommer såklart att fortsätta skjuta till pengar så att man kan ha en bra löneutveckling för polisen också framöver. Min fråga går till statsrådet . De rika ländernas sätt att roffa åt sig allt vaccin har drabbat den fattiga delen av världen oerhört hårt. Lika många som har dött av viruset har dött av konsekvenserna av restriktionerna, och de långsiktiga konsekvenserna är horribla. Fler flickor och kvinnor utsätts för våld, inklusive sexuellt våld. Fler flickor gifts bort, och färre barn får gå i skolan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund lägger 2,1 miljarder på vaccin och Covax, vilket är bra. Däremot lyssnar regeringen inte på , de länder som har försökt flagga för någonting annat, forskare och civilsamhällesorganisationer, som säger att patent måste pausas och tekniken överföras under pandemin för att hela världen ska få tillgång till vaccin. Jag undrar varför statsrådet, som säger sig stå för en feministisk regering, inte kämpar för att få så många doser som möjligt för biståndspengarna. Tack så mycket, !