kam-fs · H9C120220317fs · 2022-03-17 14:00:00 — Om jag ska vara helt ärlig krävs det kanske ett seminarium för att besvara frågan snarare än , varav jag har kvar, men vi är nog helt överens om att Diggs uppdrag kommer att behöva ses över för att bli mer heltäckande. Det ska inte heller bara riktas till offentlig sektor utan handla om hur hela samhället kan digitaliseras. När regeringen presenterade det välkomna beskedet att anslaget till försvaret ska höjas till av bnp kom frågor om hur detta ska finansieras. Finansministern menade då att skattehöjningar krävs - en beredskapsskatt för att ska ha råd. Statens kanske viktigaste uppgift är att upprätthålla ett starkt försvar, och i ett land med ett av världens högsta skattetryck kan det inte vara statens intäkter som är problemet. biståndsbudget ligger på . Det är pengar som hade gjort bättre nytta i när Socialdemokraterna inte lyckas finansiera en av statens kärnuppgifter. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till : Är statsrådet beredd att skära ned biståndsbudget för att säkra försvar, eller ska svenskarna under nya skatter digna? Det finns väl nästan ingenting som en sverigedemokrat inte kan finansiera med ett halverat bistånd. Men i det läge vi befinner oss i , med krig i och där vi ser hur svenskt bistånd gör nytta och skillnad för människor i vårt närområde, är det väl ett extra utmanande uttalande att det är biståndet vi ska finansiera detta med. Det vore intressant, rent retoriskt, att fråga sig vad tycker att vi ska skära ned. Ska vi inte längre räkna av flyktingkostnader från biståndet? Är det detta vi ska skära ned? Är det klimatbiståndet? Är det biståndet som går direkt till UNHCR, som finns på plats i och grannländerna och ser till att flyktingsituationen hanteras på plats? Är det kvinnors och flickors rättigheter vi ska skära ned? Nej, jag vill hävda att den överenskommelse som slöts i Försvarsberedningen och som innebär 3 nya miljarder till försvaret , möjlighet att köpa materiel för 30 miljarder och en höjning av försvarsanslaget till av bnp - den klarar vi av att finansiera. Enligt gjordes det omkring 8 750 offentliga upphandlingar av bygg- och anläggningstjänster till ett sammanlagt värde av . Som socialdemokrat är jag mycket angelägen om att dessa pengar inte ska hamna i fel fickor, exempelvis hos företag som inte lever upp till krav om rimliga löner och arbetsvillkor för sina anställda. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vad gör regeringen för att vässa det verktyg som offentlig upphandling utgör i kampen mot arbetslivskriminaliteten på svensk arbetsmarknad? Jag delar naturligtvis denna uppfattning. Ska vi klara av att skapa ordning och reda på arbetsmarknaden och trycka tillbaka den växande arbetslivskriminaliteten måste vi se till att våra skattepengar inte hamnar i fickorna på de företag och aktörer som gör sig skyldiga till brott, inte betalar sina skatter och sociala avgifter, fuskar med arbetsmiljön eller har illegal arbetskraft anställd. Därför har jag och civilministern tagit initiativ till ett antal rundabordssamtal med bygg- och anläggningsbranschen och med städ- och transportbranscherna. Detta är sektorer där det förekommer fusk i samband med offentlig upphandling. Det är tydligt, tycker vi, att vi måste se över hur det kan bli enklare för upphandlande myndigheter att se vilka företag som har gjort sig skyldiga till brott och andra överträdelser. En annan fråga som vi har identifierat så här långt i samtalen är de problem som finns med långa kedjor av underentreprenörer och vad detta leder till i form av fusk och utnyttjande. samtalar vi och tar in förslag från branschen. Sedan kommer vi att återkomma från regeringen. Frågestunden var härmed avslutad.