kam-fs · H9C120220512fs · 2022-05-12 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Biståndsminister (S) Socialminister (S) Utbildningsminister (S) Bostadsminister (S) Biståndsminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde Njutningsäktenskap låter härligt. Men visade att det är religiöst sanktionerat koppleri. Det är sexhandel, det är människohandel och det är vedervärdigt. Det är också sponsrat med bidrag från svenska skattekronor. Myndigheterna måste gå till botten med de här uppgifterna. Inte en enda skattekrona ska gå till föreningar i parallellsamhällen som cyniskt och systematiskt utnyttjar kvinnor. Vi kan inte blunda för det här längre. Vi måste stå upp för jämställdhet, demokrati och mänskliga rättigheter för alla i . har länge föreslagit en total översyn av de bidrag som går till föreningar och organisationer och vill se ett förbud mot bidrag till etniska föreningar. Men vad vill regeringen? Än så länge har vi inte sett någonting. Jag och regeringen delar absolut uppfattningen att det här är helt oanständigt. Det är dessutom förbjudet i lag - inte minst ansvarig minister har uttalat sig om att koppleri är förbjudet i lag. Vi ska stå upp för kvinnors rättigheter och jämställdhet; där behöver det inte råda några som helst tvivel. Det är också anledningen till att ett av de prioriterade områdena för den socialdemokratiska regeringen, ledd av , är att vända på varenda sten för bryta segregationen och se till att vi kan bygga ett helt samhälle. Här är kvinnors och flickors rättigheter absolut i centrum. Att män anser sig ha rätten att äga kvinnor som jämställdhetens fana vajar högt utan att någonting görs är verkligen hyckleri på hög nivå. Det är dags att strypa bidragen till etniska föreningar. Vi ska främja gemenskap och demokrati - inte cementera utanförskap. har länge föreslagit detta. Jag vill veta när regeringen tänker ställa sig bakom det. Kvinnors och flickors rättigheter och jämställdhet står högt på regeringens agenda. Detta är ett socialdemokratiskt . Det är också som står upp för jämställdhet, inte bara här hemma i utan också i stora delar av världen. Detta är viktigare . Vi ska inte ha parallellsamhällen i . Det som är förbjudet är förbjudet, och lagar ska följas. De som har jobbat och slitit ett helt yrkesliv ska få en värdig ålderdom och en bra pension; det tror jag att många av oss här inne håller med om. Därför ligger det nu två pensionsförslag på bordet - regeringens förslag och oppositionens förslag. Det kastas mycket siffror. Vilket förslag gynnar vem mest? Vilket förslag är bäst för mig? Den enda siffra som en dryg miljon pensionärer behöver förhålla sig till är siffran 0. Det är nämligen så mycket de kommer att få om regeringens förslag går igenom. Hur kan det komma sig? Jo, det beror på att oppositionens förslag kostar 15 miljarder och regeringens förslag 10 miljarder. Regeringen sparar alltså in genom att utesluta en dryg miljon pensionärer från en höjning av pensionerna. Varför vill regeringen utesluta en miljon pensionärer från att ta del av den här höjningen? Det är välkommet att högerpartierna äntligen är med och diskuterar och till och med lägger fram förslag som innebär inkomsthöjningar för pensionärer, inte minst för de pensionärer som har det sämst ställt. Detta är dock en pensionshöjning som kommer väl sent; det är väl det minsta man kan säga. I korthet kan väl inte säga annat än att den är hälften så stor och att det bara är hälften så många som får det maximala beloppet jämfört med regeringens förslag. vidtar ett viktigt arbete med att komma fram till förslag som kommer pensionärer till del före valet och inte nästa mandatperiod. Vi har länge sträckt ut handen till Socialdemokraterna och sagt: Ska vi inte lösa pensionsfrågan? Men Socialdemokraterna har sagt nej. Sedan har man lagt fram ett förslag som är kraftigt nedbantat och som hälften av pensionärer inte ens får ta del av. lägger vi fram ett förslag som kostar 5 miljarder mer, som når alla och som vi kommer att få igenom i med eller mot regeringens vilja. Är regeringen nu beredd att ta i hand och säga att vi ska höja pensionerna för alla pensionärer, eller tänker man utesluta den här dryga miljonen, som man har sagt från början? Jag tackar för möjligheten att förtydliga detta. Det finns ju en pensionsgrupp. Det är otroligt viktigt att den har möjlighet att fortsätta arbeta, så att vi behandlar pensionsfrågan som den långsiktiga fråga den är. Jag förstår att har legat på Socialdemokraterna, för så mycket stöd från högerpartierna har det ju tidigare inte funnits för att höja pensionerna. Låt oss nu hoppas att det finns möjlighet att nå fram så att pensionerna får en höjning, inte minst före valet. Det är ju detta förslag som regeringen har lagt fram. Kalla fakta har avslöjat hur den kommunala Sorgenfriskolan i under har avskilt barn från deras klasser på ett sätt som strider mot lagen. I ett litet rum på fjärde våningen, utan fönster, placerades barn som man tyckte störde undervisningen eller inte hängde med. "Det var förvaring av barn, om jag ska beskriva det helt ärligt", säger en lärare. En annan säger att dessa barn fick lärarledda lektioner som mest . har skolan återkommande fått kritik, men ingenting har hänt. Många av de barn som placerades på det här sättet har gått ut med underkända betyg, såklart, och är dömda för brott. Malmös socialdemokratiska styre har haft ansvar för skolan i . Få kommuner har lika många elever som lämnar skolan utan behörighet. I flera skolor har detta skett år , inte minst därför att de inte har lyckats nå den här typen av elever. Utbildningsministern har ändå lyft fram som en framgångskommun när det gäller skolan. Det är anmärkningsvärt, och det gör mig orolig för synen på de elever som behöver mest stöd. Hur anser utbildningsministern att kommuner, inte minst så kallade föregångskommuner, ska hantera elever med behov av särskilt stöd? Tack, , för frågan! Det är ingen tvekan om att barn och elever som går i svensk skola ska få det stöd de behöver. Med eller utan diagnos ska de barn som behöver stöd i olika former också få det stödet. Skollagen är klar och entydig. Skollagen är också klar och entydig med att det här är ett huvudmannaansvar. Det är ett ansvar som den kommunala eller den fristående huvudmannen inte bör utan ska leva upp till. Vi har nåtts av flera exempel på att detta inte har skett. Pengarna har gått till annat - kanske till vinstutdelningar i utlandet. Därför har regeringen skärpt reglerna och har alldeles lagt ett förslag på bord som handlar om stärkt stöd och stärkta möjligheter att till exempel arbeta med särskilda undervisningsgrupper, resursskolor och annat. Barn och elever ska få det stöd de behöver; därom ska det inte råda någon som helst tvekan. Det ska heller inte råda någon tvekan om att det här är ett ansvar för huvudmannen. Det är absolut ett huvudmannaansvar. Det som är lite anmärkningsvärt här är att ministern själv har lyft just denna specifika huvudman som en framgångssaga. Denna huvudman har mer eller mindre Sverigerekord i att inte lyckas få elever att klara skolan. Det är därför väldigt relevant att få höra vad det är som gör att ministern anser att detta är en framgång. Utöver det skulle det vara intressant att höra från ministern, som har lyft den här kommunen specifikt, hur det skulle vara möjligt att kräva mer, till exempel av kommunerna, för att få dem att lyckas bättre när de år inte levererar. Skälet till att jag och många andra har lyft , kommun, är det mycket stora ansvar som har tagit. Vi vet alla att var en av de städer som verkligen kavlade upp ärmarna och tog ett mycket stort ansvar när det gällde den stora grupp nyanlända som kom till runt 2015. Jag kommer att fortsätta att ge erkännande och stöd till de kommuner som tar sitt huvudmannauppdrag på stort allvar. Dit hör kommun. Enligt en rapport om äldres arbetsmiljö som släppte uppger allt fler att de inte orkar jobba fram till pensionen. Kvinnor och de som arbetar inom utbildning, vård och omsorg samt byggverksamhet upplever i större utsträckning än övriga att de inte orkar jobba fram till ordinarie pensionsålder. Det är såklart inte förvånande, med tanke på de höga kraven och de väldigt små möjligheterna att påverka arbetet. Man har en dålig arbetsmiljö med negativ stress, otydliga mål i sin verksamhet och så vidare. Den stora frågan blir: Vad tänker statsrådet kring att allt fler personer inte klarar av att jobba fram till ordinarie pensionsålder, när man ändå tänker att man ska höja pensionsåldern? Jag tackar Ciczie Weidby för frågan. Det är klart att en central del i regeringens arbetsmiljöarbete är att se till att människor kan, vill och orkar arbeta fram till pensionen. När det gäller många av de faktorer som Ciczie Weidby pekar på handlar det om brister i det systematiska arbetsmiljöarbetet ute på företagen. har, som myndigheten själv påpekat, mindre möjligheter att gå in med hårda sanktioner och liknande när det brister i det systematiska och förebyggande arbetsmiljöarbetet jämfört med när det till exempel finns fysiska fel i arbetsmiljön. Därför har regeringen tillsatt en utredning som tittar på hur man ska ge möjlighet att komma med sanktioner kopplade till det systematiska arbetsmiljöarbetet, som rör exempelvis belastningsskador och den psykosociala arbetsmiljön. Det är växande arbetsmiljöproblem, framför allt i kvinnodominerade sektorer på arbetsmarknaden. Jag har även tidigare hört statsrådet prata om de fina ambitionerna, de arbetsmiljöstrategier som man skriver och de utredningar man tillsätter. Men de är inte värda så mycket mer än papperet de är skrivna på om man inte lägger fram konkreta förslag för att förbättra arbetsmiljön för de här personerna, så att de kan jobba fram till pensionsåldern. Jag undrar: Vilka mer konkreta förslag för att människor ska kunna jobba fram till pensionen kommer att få ta ställning till? Regeringen har konsekvent tillfört mer resurser till för att stärka arbetsmiljöarbetet. Vi har successivt tillfört stora mängder pengar till den offentliga sektorn, inklusive hälso- och sjukvården, för att bland annat förbättra arbetsmiljön. När det gäller de konkreta lagändringar som vi nu har under utredning är det så att vi först måste tillsätta utredningen, sedan ta emot utredningsförslagen och därefter återkomma till med förslag på lagändringar. Det är hela syftet med att vi har tillsatt de här utredningarna. Ungefär 145 000 människor står i vårdkö längre än vad vårdgarantin tillåter. För att kapa vårdköerna har lagt fram ett förslag om en nationell vårdförmedling. Enkelt uttryckt innebär det att det ska upprättas en webbportal där patienter och vårdgivare kan se var det finns ledig vårdkapacitet. Glädjande nog fick förslaget stöd i när vår budget gick igenom. Vi skickade också med en peng för att täcka patienternas resekostnader. Denna ersättning är nödvändig för att alla ska ha råd att nyttja vårdförmedlingen. Men, fru talman, när regeringen presenterade hur de kommer att genomföra förslaget visade det sig att de valt att införa reseersättningen först . Jag vill därför fråga socialministern: regeringen och Socialdemokraterna att det är rimligt att plånbokens storlek ska avgöra vem som kan få vård ? Jag tackar för frågan. Nej, vård ska ges efter behov och inte på någon annan grund. Men det är väl ändå lite naivt att tro att problemet och utmaningen när det gäller att se till att människor får vård efter behov skulle handla om ett stöd för att resa mellan regioner. Det handlar däremot om resurser och om mer kompetens. Det handlar också om det system som ska ta fram för att man lätt ska kunna hitta om det finns ledig kapacitet i någon annan region. Den typen av stöd behöver regionerna ha. Naturligtvis är det inte meningen att man ska behöva avstå för att man inte kan finansiera resan. Men jag tror att möjligen förminskar problemet om hon tror att det handlar om ett tillskott av resurser för att kunna resa mellan regioner. Det är ju det här som har begärt: att regeringen ska införa den nationella vårdförmedlingen och att patienten ska få reseersättning för att kunna utnyttja systemet. Min fråga kvarstår: Varför har regeringen valt att inte gå vidare med reseersättningen nu? Är det rimligt att bara de rika kan söka vård och att de som har det sämre ekonomiskt ställt får vänta med att få vård? Det finns ingenting som tyder på att det skulle vara så som säger, nämligen att en reseersättning skulle vara anledningen. Men den kommer att införas - dock inte , eftersom den nationella vårdförmedlingen måste ha ett system som gör att man hittar var den lediga kapaciteten finns och eftersom regionerna måste kunna hantera situationen. Ett annat tips är att se till att man erbjuder vård i alla de regioner där är med och styr. Min fråga riktar sig till socialminister . När kommer frågan om finansiering av så kallade särläkemedel att vara löst? Det är fråga om av EU:s läkemedelskontrollmyndighet och den svenska läkemedelskontrollen godkända läkemedel som förmenas de av våra patienter som har vissa särskilda sällsynta sjukdomar. De förmenas därmed adekvat behandling. Skälet är att inte anser sig ha råd med dessa läkemedel. Det här är väldigt stötande, och det brådskar att lösa frågan. Det är därför jag frågar om tidsaspekten. Jag tackar för en otroligt viktig fråga. Det är också en väldigt komplicerad fråga. Det vet förstås med sin bakgrund, men även alla ledamöter, inte minst i socialutskottet, som försöker sätta sig in i hur vi prissätter våra läkemedel så att vi har råd att ge vård efter behov med alla de läkemedel som finns men också ha möjlighet att ta in nya läkemedel. Vi vill förstås att all den forskning som finns ska ge resultat som är tillgängliga för patienter. Jag vill gärna peka på att statens anslag har ökat från knappt 26 miljarder till nästan . Det sker alltså stora ökningar. Några ytterligare tillskott har jag inte sett från något av övriga partier. Men det är också viktigt att vi kan bevilja läkemedel utifrån principer som är tydliga och transparenta och håller . Det här är naturligtvis någonting som vi behöver titta vidare på för att se till att vi ger vård efter behov. Men en tidsplan för när en möjlig översyn skulle kunna vara klar kan jag inte ge . har idéer om hur detta kan lösas, men man behöver ett regeringsuppdrag. Vi har råd om vi kommer till rätta med den felaktiga läkemedelsanvändningen vid folksjukdomar. Vi ska ha en jämlik vård. Allas behov ska tillgodoses. Jag instämmer i att vi ska ha en jämlik vård och att vi ska ha vård efter behov, precis som tidigare sas. För inte så många veckor sedan hade jag ett möte med Kommuner och Regioner, Lif och TLV just för att få till en dialog, och denna dialog fortsätter. Jag ser fram emot att inte minst men även andra riksdagsledamöter deltar i detta arbete, för det är komplicerat att prissätta läkemedel. Syftet är dock att den som behöver ett läkemedel ska få det och att vi också har utrymme att ta in nya läkemedel. behöver en ny könstillhörighetslag och det . En ny, modern könstillhörighetslag är av livsavgörande betydelse för de personer som berörs. Så sent som i regeringsförklaringen lovade den dåvarande socialdemokratiska statsministern att en ny lag skulle komma på plats innan höstens val. Vi var många som då drog en lättnadens suck. Men är oron tillbaka. Valet är nämligen bort, och regeringen verkar ha fastnat i granskningen av de remisser som inkom . Tiden går, och situationen, särskilt för unga transpersoner, blir inte bättre. Därför frågar jag statsrådet : Kommer regeringen att stå kvar vid sitt löfte om att presentera en ny lagstiftning innan höstens val, eller har regeringen ändrat sin tidsplan? Tack, , för frågan! Jag tror att mitt svar är detsamma som när jag fick frågan senast - om det var på en frågestund eller i en interpellation låter jag vara osagt. Då sa jag att det givits väldigt omfattande synpunkter i remisshanteringen, och dessa måste vi kunna bereda vidare. Ambitionen är att lägga fram förslag till ny lagstiftning innan mandatperiodens slut, och det är ett löfte som låter som tidigare, tror jag. Jag tackar statsrådet för svaret. Statsrådet får gärna precisera "förslag till ny lagstiftning". Handlar det om en ny lag eller om en lagrådsremiss innan valet? Jag tror att många vill veta hur regeringens tidsplan ser ut. Jag hoppas få se åtminstone en lagrådsremiss, om vi nu inte får en ny lag på plats, vilket var det löfte gav. Det är precis detta som är tanken. Förslag till ny lagstiftning är ett annat sätt att säga lagrådsremiss - tack för möjligheten att få förtydliga det - och den kommer innan mandatperiodens slut. Min fråga går till statsrådet . Både Myndigheten för vård- och omsorgsanalys och har visat att det finns privata vårdgivare som låter privatförsäkrade patienter gå före i kön i den offentligt finansierade sjukvården. Alltså blir det olika väntetider för dem som kan betala för sig och dem som inte kan slanta upp ur sin plånbok. Detta gör mig och många andra oroliga och upprörda. Ett antal borgerliga partier, inte minst , ser inte detta problem. Vad gör regeringen för att svensk sjukvård ska ges efter behov och inte efter plånbok? Tack, , för frågan! Som redan sagts här tidigare ska vård ges efter behov och inte på någon annan grund. Vårdbolag ska inte kunna dela in patienter i A- och B-lag och inte heller kunna se till att den med privat sjukförsäkring går före den som har finansiering från det offentliga. Vi har därför presenterat ett förslag som ska öka förutsättningarna att kunna kontrollera att någon med privat sjukvårdsförsäkring inte går före. Man skulle kunna tänka sig att detta är alldeles självklart och att de flesta skulle nicka instämmande, men så är det inte riktigt. Därför är det upp till bevis när förslaget läggs fram, inte minst för moderater och sverigedemokrater. Frågan kommer upp i senare och inte minst i valet . Då är det viktigt att vara tydlig med att vård ska ges efter behov. Som socialdemokrat kan jag inte se att vi har någon annan ledstjärna än det. Jag tackar statsrådet för svaret. Detta är ett första steg, som vi socialdemokrater ser det. Ser statsrådet att regeringen kommer att behöva göra mer för att garantera att det är behovet som ska vara överordnat och styrande i svensk välfärd? Jag tänker att sista ordet definitivt inte är sagt utan att vi måste vara beredda att pröva de förslag som finns för att se till att säkra just vård efter behov. Jag tycker att det är djupt upprörande att den som har råd och är tillräckligt frisk att teckna en privat sjukvårdsförsäkring har möjlighet att gå före. Det är ju precis det som sker. Varför skulle man annars teckna en privat sjukvårdsförsäkring? Det borde finnas en gemensam upprördhet bland alla 349 ledamöter liksom det gör hos svenska folket. Vi moderater genomför just nu ett bostadspolitiskt projekt som vi har valt att kalla Arkitekturresan. Vi besöker olika delar av för att lära oss mer om goda och mindre goda exempel på hur medborgarnas inflytande sett ut vid nybyggnation och renoveringar vad gäller just arkitekturen. Vi tror nämligen att gemene man inte är emot att det byggs men kan ha invändningar mot hur det som byggs ser ut. Enligt vill av svenskarna helst bo i hus som ser ut som dem som byggdes och . byggs väldigt få sådana hus . Därför vill vi när vi bildar en ny moderatledd regering uppdra åt riksarkitekt att lägga fram förslag på hur större hänsyn kan tas till medborgarnas preferenser avseende just arkitektur. Det skulle fylla två syften: att det som byggs anses mer tilltalande för medborgarna och att ökandet kan bygga genom färre överklaganden. Med anledning av vårt moderata initiativ vill jag fråga bostadsminister : Hur avser regeringen att öka medborgarnas inflytande över arkitekturen? Tack för frågan! Att skapa hållbara och goda livsmiljöer är givetvis extremt viktigt för människors välbefinnande i de nya bostadsområden som växer fram. Regeringen har vid makten tagit fram en politik för gestaltade livsmiljöer, som också ses som ett föredöme i övriga när de tittar på hur de ska gå vidare med denna typ av politik. Vad är konkreta förslag för att stärka medborgarnas ingång i detta? Är det att man ska få ta del av ett förslag från riksarkitekten, eller är det att man ska få till en bättre dialog i kommunerna? Jag tror att det är extremt viktigt att kommunerna har en så nära dialog som möjligt med medborgarna när de planerar nya bostadsområden, inte bara om placeringen utan också om den arkitektoniska utformningen av dessa områden. Förlossningsvården är i stor kris. Från norr till söder rapporterar man om personalbrist och dålig arbetsmiljö. Förlossningspersonal och barnmorskor säger upp sig från sina tjänster för att få semester, inte minst efter pandemin. Avdelningar tvingas stänga på grund av personalbrist. Vi läser om bilförlossningar, förlossningsskador och barn som föds med skador på grund av personalbrist. I SVT:s uppgavs att 2,2 miljarder av nästan 6 miljarder i riktade skattemedel till förlossningsvården inte har redovisats. Inslaget visade också att projekt och satsningar har gjorts som inte ens har med förlossningsvården att göra. Att fördela miljarder utan krav på återrapport är illa, och återigen tenderar regeringen att skylla på regioner och SKR. Är socialministern och den feministiska regeringen verkligen nöjd efter med tanke på hur det ser ut inom förlossningsvården? Anser ni att regeringen har varit ansvarsfull med skattemedel? Jag tackar för en innehållsrik fråga. Det finns så många dimensioner i den så att jag nästan inte vet var jag ska börja. Generella statsbidrag behövs. behöver vi också rikta statsbidrag för att uppnå en viss effekt, och det är givetvis viktigt att vi har en uppföljning av dem. Sedan vill jag vända mig emot beskrivningen att regeringen skulle skylla på kommuner och regioner. Regionerna är ju huvudmän för sjukvården, och jag tycker av man av ren självbevarelsedrift borde se till att man använder alla de miljarder som regeringen har föreslagit att besluta att skicka ut, så att de går till vården. Förlossningsvården är ett exempel, men detta är symtomatiskt för hela hälso- och sjukvården, om det är så att pengarna inte går till det som de är avsedda för. Det är naturligtvis meningen. De ska varken ned i fickan på någon eller delas ut i bonusar, utan de ska naturligtvis användas till det som de är tänkta för. När det gäller förlossningsvården har stora medel skjutits till för kvinnors hälsa, varav en stor del till förlossningsvården. Jag hoppas verkligen att detta stämmer till eftertanke. Befintliga projekt inom Europeiska regionala utvecklingsfonden har fått en möjlighet till förlängning tack vare olika åtgärder och en utlysning från . En förutsättning för detta är dock att den förordningsändring som behövs görs och att också en valutakursjustering görs. Dessa beslut har fattats av regeringen, bland annat i budgetpropositionen. Problemet är att ärendena inte är expedierade på . Trots att beslut är fattade kan alltså befintliga projekt inte få förlängning utan riskerar att behöva läggas ned. Min fråga till statsrådet blir därför: När kan man förvänta sig besked, och hur tycker statsrådet att det ska behöva ta att expediera beslut på ? Tack, , för frågan! Det är kanske en fråga som är på en väldigt detaljerad nivå när det gäller att kunna svara på en övergripande nivå. Jag vill från regeringens sida vara tydlig med att det är klart att de beslut som är tagna också ska expedieras. Detta måste vara ett viktigt besked för dem som berörs. Det finns beslut tagna som kommer att underlätta i den här situationen. Världen befinner sig i ett exceptionellt läge. Redan före pandemin såg vi hur rika blev rikare som populistiska, konservativa och patriarkala ledare försämrade demokratin i flera länder och antalet kränkningar mot mänskliga rättigheter ökade, ihop med fattigdom och svält. Pandemin förstärkte detta, och när vi hade levt med den inledde Putins det storskaliga kriget mot .