kam-bu · H9C120220419bu · 2022-04-19 00:00:00 — Den här debatten handlar egentligen om regeringens vårändringsbudget. Men det var ändå i ett tidigare inlägg från ett uttryck som jag tror kräver en del förklaring. Där nämndes det biodiesel eller etanol som blandas in i i svenska tankar. Det beskrevs som något slags sörja. Jag bara undrar vad det är som menar med att kalla svenskt och annat biodrivmedel för sörja. Jag kan väl tillstå att man i och för sig kan diskutera ordvalet. Det anspelar på det som vi blandar i våra tankar i dieselbilar och för all del också i bensinbilar. Det är lite mer i dieseln för lastbilar, traktorer och sådant. Det är processat slakteriavfall som vi har importerat från länder på andra sidan jordklotet. Det kommer exempelvis från och . Sedan har de kört hit det i stora tankbåtar, och sedan trycker vi i det i tanken på våra bilar. Jag vet inte riktigt hur man annars ska beskriva det. Processat slakteriavfall importerat från andra sidan jordklotet är väl troligen något slags sörja. Av det vi använder är importerat och är inhemskt producerat. Det är ensamt som har den här extrema synen på reduktionsplikten. Vi dammsuger hela marknaden globalt på den här sörjan, eller vad vi ska kalla den. Det kan inte vara klok politik någonstans. Det driver upp priserna med per liter. blev det ännu mer frågor här. Det handlar bland annat om varför biodrivmedel ska betraktas som sörja och varför det är något dåligt för miljön eller någonting över huvud taget att man använder avfall för att göra fungerande biodrivmedel för bilar. Det uppstår också frågor om hur man ska kunna få ned priset på drivmedel genom att bara exkludera biodrivmedel när de i kostar mindre att producera än vad dieseln gör. SD påstår att man vill värna det svenska oberoendet, självförsörjningen och självständigheten. Men hur kan det gynnas av att man tar bort det svenska biodrivmedlet och möjligheten att blanda in det och generellt kallar det för sörja i en debatt i riksdag? Okej, vi kallar det för någonting annat. Vi behöver inte uppehålla oss vid det specifika begreppet. Varför är det dåligt? Poängen är att det inte är inhemskt producerat. Det är ju importerat. Det är det inte till , men är importerat från andra länder på andra sidan jordklotet. Man måste se hela värdekedjan. Tänk om detta skulle skalas upp globalt, fru talman, och om alla länder hade den här extrema inriktningen på kvotplikten och politiken. Alla länder ligger här nere, och sedan kommer och ligger här uppe. Det är helt extremt i internationell jämförelse. Tänk om alla länder skulle anamma politik på det här området! Då hade hela marknaden kollapsat; då hade det inte funkat. Det här är inte vägen framåt - inte på något sätt. Det ställer bara till med problem för åkerinäring, jordbruk och andra. Det påstås ofta från att man bryr sig om tryggheten för pensionärer. Men när det gäller framstår det ofta som att man viker ned sig så fort kallar - eller ibland andra, som kanske bjuder på fin . I samband med höstbudgeten gick ni fram med ett förslag som gav pensionärerna knappt en hundring . Det var vad ni lyckades åstadkomma i förhandlingar, som ni pratar så stort och fint om. Mer än så blev det inte. krav på att höja pensionerna för samma grupp, som vi har drivit igenom, ligger på bord. Det innebär att en halv miljon pensionärer får mer skattefritt. säger att förslaget riskerar att spräcka Pensionsgruppen. Man undrar: Kommer när det blir skarpt läge i omröstningen att bidra till att hjälpa landets pensionärer? Eller kommer ni återigen att blåsa era väljare och i stället rädda Pensionsgruppen tillsammans med M och KD? Pensionsgruppen kan jag inte bry mig mindre om, om jag ska vara ärlig. Om något vore det en bonus om den spräcktes. Den är ju fullkomligt dysfunktionell. Det enda man har enats om är att tvinga folk att jobba längre. Om Pensionsgruppen kan spricka är ingen gladare än jag. Den borde ha begravt sig själv och lämnats därhän, för den verkar vara inne i något slags utdragen harakiri. Svaret på sakfrågan är ja, det vill säga att vi antingen kommer att rösta på det förslag som regeringen har presenterat, trots de brister som det är behäftat med, eller på ett förslag som är bättre för landets pensionärer. Vi kommer inte att rösta nej till regeringens förslag och sedan inte göra någonting alls. Antingen röstar vi på regeringens förslag, med dess brister, eller så röstar vi på ett bättre förslag - alltså bättre för landets pensionärer. Min fråga var i och för sig om skulle blåsa sina väljare. Jag antar att det inte var det som avsåg när han svarade ja. Jag hör budskapet men förstår ändå inte riktigt innehållet, för det finns inget riktigt innehåll här. Det finns ett löfte om att på något sätt försöka få ihop ett förslag som är bättre. Då skulle det vara intressant att veta: På vilket sätt bättre, i så fall? Här finns ett väldigt konkret och genomarbetat förslag. Det är inte lätt att gå in och skruva i de här systemen. Men finns det ett förslag som tar höjd för en mängd olika komplexiteter och som innebär att de som får mest får . Det finns också en grupp som inte får men ändå en del. I genomsnitt blir det till den miljon pensionärer som har det sämst ställt. Tack, , för att du rättade mig så att jag slapp göra det själv! Nej, lätt är det inte. Det är väl ingen som har sagt, och jag vet inte om jag har påstått det heller. Men återigen: Den debatt vi har har vi med anledning av att regeringen har lämnat sitt alternativ. Sedan får andra partier, inklusive , och alla andra, lämna sina motalternativ. Det är så vi jobbar i budgetprocessen. Det är inte så att regeringen lämnar sitt alternativ och att vi sedan i kammaren, som är det högsta beslutande organet, ska sitta still i båten och bara lyssna på regeringen. Vi har som partier, enskilt eller tillsammans med andra, all möjlighet att lägga fram motalternativ. Och den processen tar vid . äger frågan och tar befälet. Finansministern har gjort sitt - alltså i den här processen. Det står alla partier, inklusive , fritt att lämna motförslag till regeringens förslag. Det är den budgetordning vi har. Det vore orimligt att det skulle finnas klara besked . Jag ska fatta mig kort, för vi har haft en lång debatt. Först och främst: Vi kan inte fortsätta att ge allt till alla i svensk finanspolitik. Vi måste börja sortera. Om man tittar på tabell 8.6 i budgeten ser man att vi har lagt en bra bit över 50 miljarder utanför ordinarie budget bara . Det är storleken på en normal budget. Jag vet inte hur många, förutom vi själva, som följer debatten. Men alla borde förstå att svenska statsfinanser inte kommer tåla det här långsiktigt. Då måste vi börja sortera: Det här har med krisen att göra. Det här har med krisen att göra och är dessutom akut. Det här är, till exempel som med svensk livsmedelsproduktion på landsbygden, en fråga om människor som kan slås ut eller företag som drabbats av pandemin och någonting som måste till . Det här är mer alla goda gåvors givare. En sak som vi måste fokusera på är hur vi genererar resurserna och hur vi över huvud taget skapar tillväxt och jobb i . Jag var inne på det i mitt förra anförande: Vi måste sänka kostnaderna att anställa för de små företagen, inte minst arbetsgivaravgifterna och inte minst för dem som är mest utsatta. Vi måste öppna upp för de nyanlända flyktingarna, de ukrainska flyktingarna, och ge dem möjligheten att komma in snabbt på arbetsmarknaden - även om det inkluderar nystartsjobb. Vi måste bredda etableringsjobben och de jobb som många får som sitt första jobb till de småföretag som skapar fyra av fem jobb och varav många inte har kollektivavtal. Vi måste göra det lättare att gå från bidrag till jobb. Då kan vi lyfta de utsatta områdena. Då kan vi få in resurserna till välfärden. Då kan småföretagen hjälpa hela att växa. Då är vi här igen. Jag tänkte att vi förlänger debatten lite grann, ledamoten , för besatthet av den nuvarande utformningen av den så kallade reduktionsplikten är för mig något av ett mysterium. Miljönyttan är i allt väsentligt obefintlig, och i värsta fall är detta direkt kontraproduktivt. vet vi att reduktionsplikten driver upp priserna, primärt på diesel men även på bensin. Varenda bilist, vartenda åkeri, varenda bonde och varenda skogsbrukare skulle gladeligen se en sänkt reduktionsplikt och ett sänkt dieselpris. Men stretar emot av oklar anledning. Återigen: Varför denna besatthet av att importera detta - vi kallar det inte sörja utan vi säger väl drivmedel - från andra sidan jordklotet som vi sedan måste blanda in i tanken på våra bilar, lastbilar, timmerbilar, traktorer och maskiner? Varav denna besatthet? Då noterar vi återigen att biodrivmedel, till exempel av avfall, är sörja. Jag kan upplysa om att vi delar denna besatthet med alla dem som vill att ska kunna producera våra egna drivmedel från våra egna råvaror. Där ligger miljarder i investeringar, som jag gissar att SD inte bryr sig ett dugg om, i startgroparna. Men de fryses av den här typen av retorik, där man kallar det som kan gynna miljön och vårt oberoende av och hans olja och gas - om ni nu bryr er om det - för smörja. Detta bromsas när ni menar att man ska stoppa, bryta ned och ta bort det. Och till vilken nytta? Så dyr som dieseln är undrar jag hur det kan skapa de här enorma effekterna på som SD hittar på att blanda in inhemskt biodrivmedel och att styra upp det så. Jag undrar: Vad har SD själva för tydliga förslag för att gynna produktionen av svenska biodrivmedel? Vilka är alla de som vill ha det här? När man lyssnar på åkerinäringen, skogsbrukarna, LRF och bönderna hör man att de säger: Sänk reduktionsplikten! Jag vet inte vem det är som vill höja den. Preem kanske vill göra det, men någon annan, förutom , har jag inte hört som tycker att det här är en jättebra idé. Om det ska vara får man nog laborera med skatterna också, men att det här driver upp priserna med ganska många kronor är helt uppenbart. Och återigen: Det är inte inhemskt producerat, och det är en del av problematiken. Om vi hade kunnat tillgodose vår egen marknad med inhemsk produktion skulle ekvationen ändras någorlunda. Men det här är till en bra bit importerat. sitter alltså ensamt och dammsuger hela marknaden globalt bara för att komma upp i våra egna kvoter. Tänk då om andra länder införde samma extrema politik! Det här är ju inte skalbart. Då kollapsar systemet. hinner jag inte gå igenom hela frågan om hur man minskar utsläppen från drivmedel. Men det är faktiskt positivt att slaktavfall inte ligger och ruttnar och bidrar till växthuseffekten utan kan användas för att få in precis samma atomer i tanken som vilken annan diesel som helst. Det är absolut ingen sörja på det sättet, och det helt fel att sprida den typen av desinformation i frågan. Sedan noterar jag att SD bara har förslag för att stoppa, bryta ned och hitta på olika vinster man skulle göra på att stoppa denna inblandning. Det finns inte ett enda förslag som de som har drivit för att öka den svenska drivmedelsproduktionen, där det nu finns projekt till kostnad eller till och med kostnad med svensk råvara för att ersätta importerad olja från och andra diktatorer. Långtidsarbetslösheten biter sig fast för många människor. Behovet av samhällsansvar i form av en stark arbetsmarknadspolitik är uppenbart. Tyvärr har dock i allmänhet och även personligen ägnat sig åt att med blind tilltro till marknadsmekanismernas magi ödelägga just arbetsmarknadspolitiken. Det som kallas reformering av Arbetsförmedlingen rullar på. Jag noterar några av de senaste rubrikerna om denna reformering: Nya problem med Arbetsförmedlingens tjänst Rusta och matcha. Oro inom Kommuner och Regioner inför nya AF. Därför kan kriminella få stöd av Arbetsförmedlingen. I Kommunsverige, där många av partikamrater har ansvar, var det av de tillfrågade kommunerna som ansåg att Arbetsförmedlingen uppfyller uppdraget att bistå dem som befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden. Jag måste mot bakgrund av detta få fråga : Hur tycker du själv att det går? Till att börja med tror jag tyvärr aldrig, då Arbetsförmedlingen lagt enorma resurser på de arbetslösa, att de kommuner och landsting som själva fått lägga motsvarande 6-7 miljarder i stället - de fick göra det långt innan vi försökte göra någonting åt det - tyckt att Arbetsförmedlingen har gjort sitt jobb. I stället har de tyckt att den tyvärr har dragit sig tillbaka på många olika punkter, stängt ned kontor och retirerat. När vi nu skulle reformera den var det ju ni tillsammans med , och så vidare som stoppade och sköt upp det. Där åkte lite papper i golvet - det var i alla fall inte mitt fall. Den lilla bit som ändå nu har kommit igång, de 50 000-60 000 av de 450 000 arbetslösa, har jobb till . Det är helt förvånande hur mycket det levererar, trots pandemin och alla kriser. Men det når för få därför att ni har försenat och stoppat det, eftersom ni är så djupt konservativa när det gäller att hjälpa arbetslösa i . Jag önskar att kunde få med mer av det Fälldinska i sitt arbete här. Vi kanske har lite olika ingångar. Om man uppfattar att någonting funkar dåligt, till exempel Arbetsförmedlingen ute i kommunerna, kan man väl tänka sig att man ska försöka göra det bättre, inte att man väldigt aktivt ska jobba för att göra mer av det som är dåligt, det vill säga att staten drar sig tillbaka. Det är ju det som är fallet. Nästan alla, möjligen med undantag av de kommersiella aktörerna som förbereder sig för att sätta sugrören i ännu fler tunnor fyllda med skattepengar, har ju varnat för att precis detta som sker skulle ske. Finns det då inte någonting som väcks inom , som tanken att vi kanske borde ha gjort saker annorlunda, att vi kanske borde ha tänkt att det inte kommer att lösa sig på det här sättet utan att vi behöver en stark och sammanhållen statlig arbetsmarknadspolitik? Tänka sig, det är precis det vi har tänkt på! Om vi ska lägga 50 000 och per arbetslös på olika former av insatser måste de ge resultat, krona för krona. Vi måste ersätta efter resultat. Vi måste ha tryck på att det är de som står längst från arbetsmarknaden som får mest resultatersättning när de får jobb långsiktigt. Just därför har vi velat göra denna förändring. Men de konservativa krafterna inom Arbetsförmedlingen och aktörer som har jobbat oerhört starkt för att bromsa det här och skjuta det framför sig. De bryr sig inte om de resultat som över huvud taget inte fanns förut eller de resultat som långsamt börjar uppnås. Vad är det då jag ångrar? Tänk, jag ångrar att vi inte kunde påbörja detta tidigare så att vi hade kunnat komma ut på andra sidan och få resultat för alla dessa arbetslösa, så att insatserna verkligen ledde fram till jobb och så att vi hade kunnat sortera ihop arbetsgivare och arbetstagare mycket starkare. Klimatförändringarna pågår här och . De kommer, om vi inte sätter stopp för dem, att leda till mänskligt lidande av enorma proportioner. tävlar parti nu med de andra om att sänka priset på utsläpp. Klimatambitionerna sjunker stadigt, trots att vi alla i den här kammaren verkar vara överens om att vi måste ställa om. Därför skulle jag vilja fråga hur tänker se till att vi klarar att nå målen i när ni är med och fattar beslut efter beslut som kommer att öka utsläpp. Jag känner faktiskt inte alls igen den här bilden. och har ju tillsammans jobbat för att höja priset på utsläpp. Det viktigaste är EU, och där har vi stoppat kolkraft, minskat utsläppen och fått ned EU:s klimatpåverkan. Jag gissar att det som det hänsyftas på här är den extrema prischock när det gäller bränslepriser som har kommit i samband med kriget och invasion av . Där har vi sagt att måste människor för guds skull få en chans att anpassa sig till detta och en möjlighet att möta upp denna chock tills den förhoppningsvis mildras. Jag har just fört en hård kamp här i talarstolen med om reduktionsplikten, som inte riktigt verkar förstås. Jag förstår inte vad ni är ute i för ogjort väder i den här frågan. Det är just för att och i många fall har gått hand i hand i att faktiskt ha klimatambitioner som det är extra sorgligt att se den utveckling som sker just . När det gäller reduktionsplikten är vi helt överens om att den måste fortsätta finnas. Den skapar också jobb i och gör att vi blir än mindre beroende av Putins olja och gas. Vi är också helt överens om att vid en prischock som den vi ser nu måste hushållen få stöd och hjälp. Vi har dock lagt fram förslag som inte innebär en sänkning i omställningsambitionerna utan som i stället hjälper på andra sätt - sänkt skatt på landsbygd, sänkt moms på mat och andra insatser, exempelvis en elpriskompensation som gäller för fler i hela landet. Jag undrar fortfarande hur plan ser ut för att trots allt nå målen i . Jag vet att ledamoten från lyssnade på mitt anförande om att vi måste fördubbla produktionen av förnybar, havsbaserad vindkraft och därmed trycka bort påverkan av Putins gas och olja från . Jag är säker på att hon lyssnade på vad jag sa om de stora energibesparingar vi måste ge människor en chans att kunna göra, parallellt med att vi temporärt får hjälpa dem med deras elräkningar i den extrema chock vi är i just , och om att få ned energipriset genom att bygga de här stora tillgångarna på förnybar kraft. Jag är säker på att ledamoten från lyssnade när jag pratade om att jordbruket måste överleva för att kunna bidra med den gröna produktionen som en del av omställningen. Jag är också säker på att hon förstår att landsbygden vill ställa om, vill vara grön och vill bidra till klimatomställningen. Men då måste den också ges en chans att kunna hantera de utmaningar vi har . En ansvarsfull ekonomisk politik är en ekonomisk politik inriktad på klimatomställning. Klimatpolitiken kan inte bara handla om att berätta jobbiga fakta om läget för planeten, sätta upp mål och sedan konstatera att de är svåra att nå; vi måste lägga om stora delar av vårt samhälle. Detta är något som kräver politisk handlingskraft och brett folkligt stöd. Om det ska vara möjligt behövs omfattande investeringar. Då behöver vi ha ett ramverk för finanspolitiken som underlättar detta och inte försvårar eller hindrar det, ett ramverk som är anpassat till att hantera dagens och morgondagens problem utifrån de faktiska förutsättningarna och inte utifrån föreställningar och farhågor . har föreslagit ett tioårigt moratorium för det nuvarande överskottsmålet. bör vi med statlig lånefinansiering kunna frigöra runt i investeringar för att ställa om till ett rättvist och klimatneutralt . Det handlar om ett stort statligt åtagande för nya investeringar i transportinfrastruktur, elöverföring och klimatanpassning av nya och befintliga bostäder - de områden där de territoriella utsläppen är som störst. En sådan tioårig satsning skulle även fortsättningsvis innebära en svensk statsskuld på av bnp, långt under EU-genomsnittet som ligger på . Men det skulle innebära att vi börjar göra någonting åt den underlåtelseskuld som vi har samlat på oss genom att låta infrastrukturen förfalla, inte bygga ut järnvägsnätet, inte bygga fler och bättre bostäder som är klimatsmarta och inte bygga ut den överföringskapacitet av el som krävs för klimatsmart nyindustrialisering. Vi i har gjort vår läxa och kommer att fortsätta att presentera förslag för investeringar och omställning. blir frågan till övriga partier i den debatt som följer i samhället också längre fram hur man motiverar att hålla fast vid ett ramverk som de facto gör fattigare och mindre rustat för att klara framtiden. Tack till som tog upp att det behövs kraftfulla åtgärder för klimatförändringarna, som vi har konstaterat redan pågår här och och kommer att leda till ett otroligt mänskligt lidande om vi inte gör något åt dem. som står i talarstolen och säger att vi måste göra starka åtgärder för klimatet är dock även hans parti med och tävlar om att sänka priset på utsläpp och visar därför i realiteten sänkta klimatambitioner. Därför skulle jag vilja fråga hur vill se till att vi klarar att nå målen i . Det handlar ju inte bara om vad vi ska göra sedan och , som ledamoten just pratade om, utan det handlar också om vad vi gör precis här och . I den här frågan talar minst sagt med kluven tunga. Det var ju bra att jag fick den här frågan. I och för sig sa jag också tydligt i mitt korta anförande att det är viktigt med politisk handlingskraft och brett folkligt stöd. Ska man ha det kräver det att man gör den systematiska omställningen av samhället i de delar som kräver det på ett sätt som är effektivt, som fungerar långsiktigt och som kan få rimliga sociala effekter. Då är det så att det långsiktiga perspektivet ibland kräver att man agerar på kortsiktiga chocker och gör saker för att hantera en situation som dyker upp där och då för att inte tappa momentum och inte tappa det stöd för klimatpolitiken som krävs. Vi tycker inte att det är finansiell chockterapi som behövs för att bygga en stark klimatpolitik, utan det är stora, omfattande investeringar. Även det kommer att kosta för den enskilde, men man får hantera det gemensamt på bästa sätt. När det gäller stora investeringar är vi helt överens. De är helt nödvändiga om vi ska klara det här. Det handlar dock inte bara om investeringar , utan det handlar också om vad man gör här och . Då måste det till ett politiskt ledarskap för idéer som faktiskt leder till omställning. Som jag har sagt tidigare är det självklart också för att vi ska stötta människor i den prischock som kommer av både kriget och pandemin. Vi har dock förslag som gör det utan att för den skull sänka ambitionerna i klimatomställningen. Det handlar om sänkt skatt på landsbygden, sänkt matmoms, och en elpriskompensation - som var ett förslag som vi hade tillsammans. Det gör att vi kan hålla uppe trycket i den omställning som måste till, för vi behöver agera både här och och . Där ser vi tyvärr att brister. sa själv att flera av de förslag som hon nämnde har vi haft tillsammans. Vår ambition är att vi ska ha en kraftfull klimatomställningspolitik som fungerar på en rad områden i samhället. Det politiska ledarskapet är just detta: att samla folk runt den politiken och ambitionen och att de effekter som det får sprids ut på ett rimligt sätt i samhället. Vi ska inte bara säga åt folk att det här kommer att kosta, och så visar det sig att det drabbar vissa mycket, mycket mer därför att de har mycket, mycket mindre marginaler. Om vi till exempel lyckas med att få stopp på importen av fossila bränslen från kommer det att kosta. Hur ska den chocken fördelas ute i samhället? Vi menar att det är ett gemensamt ansvar som krävs även där så att man inte tappar stöd i befolkningen. Vi behöver en nystart i . Vi behöver en nystart för . Vi behöver ett vaktombyte vid makten. Vi behöver det bland annat för patienternas skull. Det är nämligen ingen naturlag att 160 000 människor ska behöva stå i alltför långa vårdköer och vänta olagligt länge på vård eller behöva flytta till en annan region för att få del av en viss behandling eller ett visst hjälpmedel. Därför behöver vi reformera vårdens otidsenliga system. Vi behöver se till att bygga ut vårdplatser och få resurser på plats men också orka ta tag i de strukturer som inte levererar den vård som människor har rätt till. Vi behöver det för de långtidsarbetslösas skull för att kunna få på plats bättre matchning med matchningsanställningar. Vi behöver reformera så att människor inte göms i passiva bidragssystem. Det ska löna sig att arbeta, och det ska bli billigare och enklare att anställa personer som stått långt ifrån arbetsmarknaden . Vi behöver göra det för brottsoffren, för dem som inte får upprättelse när de rättsvårdande myndigheterna inte fullt ut klarar sitt uppdrag. Det gör vi genom att dimensionera upp polisen och hela rättskedjan men också genom att jobba förebyggande inte minst med att stötta föräldrar i deras viktiga roll. Vi behöver en ny energipolitik för att få på plats fossilfri el som är stabil och som hjälper svenska hushåll och industrier att klara sig genom den viktiga omställning som står inför.