kam-ud · H9C120220610ud · 2022-06-10 09:00:00 — Stödet för och invasionskrig i är starkast i en rad olika mer extrema miljöer, inte minst den konspirationistiska miljön och även exempelvis radikalhögern och den antiimperialistiska vänstern. har ett rätt stort ansvar här. har varit den starkaste politiska representanten i för flera av dessa miljöer. De har varit partiet som har eldat på dessa föreställningar och som har härbärgerat många personer med dessa ståndpunkter, både i medlemsregistret och i väljarkåren. Sedan har , i alla fall , uteslutit rätt många medlemmar, även riksdagsledamöter som har blivit vildar och så vidare, delvis för att de har haft dessa uppfattningar. Det är ju glädjande att man har uteslutit många, även om det ofta har skett rätt motvilligt efter avslöjanden i medier och liknande. Men det tar ändå inte riktigt slut. Det kommer nya uteslutningsärenden i . Problemet, herr talman, är i grund och botten ideologiskt. Hela den här tankefiguren att globalister hotar nationer och så vidare finns egentligen på alla nivåer i , faktiskt även i ledningen. Man har till exempel använt den typen av retorik mot i debattartiklar och annat. På högerradikala sajter beskrivs som en god kraft, och så vidare. Det finns en närhet till det här tänkandet i världsbild. Så min fråga till och , herr talman, är: Hur kan ni garantera att inga anhängare till kommer att väljas in i i valet på era valsedlar? Till att börja med har jag svårt att identifiera mig med och att känna mig hemma i den beskrivning som ger. Att det, som jag förstår det, skulle finnas en närhet mellan världsbild och det ideologiska och principiella som har uttryckts och verkat i ställer jag mig frågande till. Jag har sedan jag kom in i utrikesutskottet men också inom ramen för och inte minst tillsammans med vår partiordförande uttalat att vi ser ett alltmer aggressivt, expansionistiskt och imperialistiskt under Putins ledning och att det är direkt farligt, både för och för . Vi har drivit på för ökade sanktioner mot och återigen för att till exempel ska kunna utvisa fler underrättelseagenter som utgör en ökad risk för vårt land, inte minst . Vi har också, på grund av hotet från , drivit på för att stärka försvaret . Vi har inte minst lagt fram förslag om att erkänna framkallade svält i som folkmord. Det är klart att vi inte hade tagit alla de måtten och stegen om vi inte hade trott på vår princip om att vara ett socialkonservativt parti med en nationalistisk grundtyngd. Vi har varnat för och sett det ryska hotet medan regeringar av olika kulörer har hånlett lite och svarat att det inte krävs någon ökad försvarsförmåga eller ökad säkerhet i förhållande till , eftersom hotet är utraderat historiskt. visar det sig med all önskvärd tydlighet att det inte är på det sättet. Jag tror inte att man känner sig hemma i och kandiderar till för oss om man tror på Putins . Det borde man i alla fall inte göra. Jag vill tacka så mycket för svaret. Nej, det vore väldigt bra om man avstår från att kandidera om man i grunden vill att ska präglas mer av den putinistiska versionen av maktutövning, om jag får uttrycka det på det sättet. Problemet är att det de senaste två mandatperioderna har varit fem, tror jag, ledamöter från som på olika sätt har blivit politiska vildar. Det har varit en även . Problemet för partier som hittar mycket näring i de alternativa högermiljöerna är att man på köpet får med en hel del i undervegetationen av partiet men även högre upp om man använder sig av en retorik som förstärker just de uppfattningar som leder till ett stöd för . Jag vill ändå gärna ha ett svar från . Kommer personer som är putinister att finnas med på era valsedlar och komma in i ? Jag har väldigt stor tilltro till alla våra eminenta både tjänstemän och förtroendevalda i organisationen, både på nationell nivå och ute i distrikt och kommunföreningar, när det gäller att göra sitt yttersta för att undvika att det skulle komma in ideologiskt avvikande putinister. Det gäller över huvud taget och i de offentliga organen överlag. Jag hoppas att det också gäller alla övriga partier. Vi har tyvärr sett uttryck för de uppfattningarna över hela den partipolitiska skalan i olika offentliga sammanhang i , i såväl kommuner som regioner och . Det är beklagligt. ska göra vår del och ta vårt ansvar för att se till att den risken försvinner och att vi nästa mandatperiod kan ha en stabil och enad riksdag mot imperialistiska inslag. ändrades europeisk och transatlantisk säkerhetspolitik i grunden. Det ryska brutala, oprovocerade och fullskaliga militära angreppet på , en erkänd, självständig och demokratisk stat i vårt , visade tydligt för alla Putins och rätta ansikte. Man har total avsaknad av respekt för internationell rätt och för ingångna avtal och löften. Alla omdefinierar vi nu vår Rysslandspolitik, ser över vår säkerhetspolitik och stärker vårt försvar. ska , så nära 2025 som det går, nå till försvaret. är en aggressor. Vårt , som har upplevt så många krig, upplever återigen ett storskaligt erövringskrig. och folk har upplevt detta förut. Under ledning dog 4-5 miljoner ukrainare under holodomor. I likhet med andra stater som ockuperades har de fått uppleva förtryckets ok och grymheter över hela skalan. I likhet med historien riktar nu Putins blickarna mot fler självständiga stater för att återskapa det ryska imperiet. När föll och Sovjetimperiet upplöstes öppnades dörren för fredlig samexistens i vårt . Den dörren har definitivt stängts för överskådlig framtid. Varningsklockorna har ringt - , och rysk ockupation av av georgiskt territorium. Många ville inte lyssna till varningarna. Svaret från EU och väst uppmuntrade . har under , krigföring och annektering av ukrainskt territorium, inlett nästa fas i imperiebygget, även med den svarta jordens spannmål som vapen mot både och världen. Det är ett krig mot demokrati och varje stats och folks rätt att själva bestämma sin väg. Det är ett krig mot den liberala demokratin och mot de värden som har format vårt välstånd och vår frihet. Det är inte ett krig mellan öst och väst, som under , utan mellan autokrati och demokrati. , före den senaste invasionen inleddes, pekade jag i den utrikespolitiska debatten, som jag för övrigt hänvisar till, på Putins pågående imperiebygge. Jag pekade på Putins förtryck mot det ryska folket och hur propagandamaskineriet kraftfullt förvränger fakta och verklighet. Jag pekade på hur medier tystas och stängs ned och hur civilsamhället och all opposition tystas. har även vännen den modige gripits. Han har förgiftats två gånger och är nu fängslad. Demokratier är ett hot mot och hans gelikar. De söker polarisera och skrämma med att fria och öppna samhällen hotar traditionella värden och religioner. Men de som hotas är diktatorer och autokrater, som . Konspirationsteorier och falska fakta, som är ägnade att splittra och destabilisera öppna samhällen, blir vapen vid sidan om de militära som nu brutalt använder för att söka förgöra . måste vinna både kriget och freden för allas vår säkerhet. måste stadigt stå upp för demokratins röster i världen, för mänskliga rättigheter och mot förtryck. Vi måste stå upp för , för rätten till självbestämmande och för respekt för erkända territoriella gränser. Vi måste stå upp mot att man med militära medel försöker erövra territorier. Vi måste stå upp för de värden som EU bygger på och samverka med andra för att stärka EU:s röst för demokrati, mänskliga rättigheter och oberoende rättsväsen. EU är vår viktigaste utrikespolitiska arena, och vi måste säkra att EU förmår agera när våra värden hotas inom unionen men även utanför. EU har visat att vi snabbt kan enas om kraftfulla sanktioner mot både och till följd av kriget mot . Vi måste vidga sanktionerna mot olja och gas och mot kvarvarande banker. Men vi måste också ge precis som och kandidatstatus, inte för att någon ska tro att det blir en snabb väg till medlemskap. Men vi ska inte försitta vår chans att stötta med flera . Vi måste visa en tydlig väg till medlemskap, och som har kämpat för just detta. De går i krig för den framtiden. Vi får inte svika och utlämna dem till hot, krig och erövringar. Vi har brett politiskt uttalat att vi inte kan utesluta ett militärt angrepp på vårt land, inte heller på ett annat land i vårt närområde inom EU. har vi också i bred politisk samsyn dragit slutsatsen att alliansfriheten inte längre tjänar eller bidrar till stabilitet och säkerhet i norra . har vi i bred politisk enighet och med tydligt folkligt stöd tillsammans med ansökt om medlemskap i . Jag och välkomnar slutsatserna från den säkerhetspolitiska analys vi kunde forma . I det säkerhetspolitiska läge vi befinner oss i är det utomordentligt viktigt att gemensamt ta ansvar för att lotsa och in i Nato. Vi nu går in i en valrörelse där vi vet att utomstående krafter har tydliga intressen av att utnyttja oss och vår fria debatt till att sprida desinformation, destabilisera och skapa misstro. Det ställer krav på oss alla. drog slutsatsen att alliansfriheten inte tjänade oss eller norra väl efter det ryska angreppet först på och slutligen på 2014. Vi har medverkat till två utredningar om svenskt Natomedlemskap. Bertelmans och Bringéus utredningar gav underlag för debatt men lades tyvärr i byrålådan. Vi lyfte in den finska modellen med en öppen dörr till Nato för att skapa handlingsberedskap, men tyvärr stängdes den dörren med kraft. har vi tillsammans med valt medlemskapets väg, väl medvetna om att detta kan ta tid men också med en klar vilja att tillsammans med ska bidra fullt ut till ett starkare Nato för alla medlemmar. Vi står upp för en solidarisk säkerhetspolitik med respekt för alla medlemmar och för Natos grundläggande värden baserade på om demokrati, individuell frihet och rättsstatens principer. I den utrikespolitiska debatten lyfte jag också upp vikten av att utveckla samarbetet i och om betydelsen av att kvinnors rättigheter är mänskliga rättigheter och har en stark röst i utrikespolitik. Jag lyfte upp vikten av klimatfrågorna och att inte glömma det säkerhetshot som klimatet utgör för oss alla liksom vikten av att vårt bistånd når och är en tydlig del i den utrikespolitiska verktygslådan för att nå en bättre värld. Icke-spridningsfördragets översynskonferens äger rum efter att ha blivit uppskjuten på grund av pandemin. Jag har för avsikt att delta tillsammans med parlamentariker, bland annat . Självfallet kommer det pågående kriget i , agerande och det förändrade säkerhetspolitiska läget att påverka både förberedelserna och genomförandet av konferensen. Exakt hur är för tidigt att svara på . Vilka målsättningar ser och som relevanta inför icke-spridningsfördragets översynskonferens? Det är viktigt att den här konferensen äger rum. Efter att ha blivit uppskjuten i flera omgångar och efter att vi nu har fått ett krig där hotar att använda kärnvapen är det viktigt med en konferens där vi kan lyfta frågorna från NPT. Vi har stöttat hållning när det gäller stepping stones, att försöka se om man kan hitta vägar framåt för att stärka nedrustningsprofilen och öka säkerheten. I det här läget får man hoppas på att det åtminstone inte blir en total clash mellan de närvarande utan att konferensen tas vidare. Risken är annars att det här blir ett avtal som helt fallerar och skjuts i sank. Vår hållning när det gäller förbudsavtalet och annat har varit att vi inte vill ha den typen av inspel som kan tas till intäkt för att blockera eller rasera den enda gemensamma agenda som finns mellan kärnvapenstater och resten av världen, alltså NPT. Det är vår första prio. Tack till för svaret! Vi har från regeringens sida verkat för att vi ska få framsteg i kärnvapennedrustning, både nationellt och genom vårt så kallade Stockholmsinitiativ för kärnvapennedrustning, som ytterligare 15 länder står bakom. Vi kommer också att engagera oss för att ha ett arbete för att främja icke-spridning av kärnvapen, en fredlig användning av kärnteknologi och en riskreducering. På vilket sätt vill verka för att ska upprätthålla det här trycket på kärnvapennedrustning även efter översynskonferensen av NPT? Vi vet ännu inte vad slutsatserna blir, och därför är det tidigt att säga hur trycket ska kunna upprätthållas. Men det är viktigt med en kärnvapenfri värld, och det är också uttalat i Natos grunddokument. Därför är bilden av att söka steg i den riktningen naturligtvis oerhört central också för oss. Men vi måste också inse realiteten, nämligen att vi har ett land som tydligt hotar med att använda kärnvapen i ett krig på vår kontinent. Vi har också som envetet skjuter upp och hotar med kärnvapen. Det är naturligtvis någonting som måste hanteras och adresseras. Går man den vägen sänker man trösklarna väldigt mycket, och vi vill ju i stället se hur vi kan höja trösklarna för kärnvapenanvändning. Jag försöker i alla fall inledningsvis att hitta det positiva hos mina meddebattörer, något som kanske är lite udda i svensk riksdagsdebatteknik. Sådant finns det rikligt av när det gäller . Jag har betonat hur vi tillsammans har arbetat för en svensk Natooption, ett svenskt Natomedlemskap och hur vi ser på ett likartat sätt på det som händer i de östra och centrala delarna av . Jag tycker också, fru talman, att det var oerhört värdefullt att nämnde den ryska politikern och historikern , en av hjältar som vågar trotsa den putinistiska regimens förtryck. Det är beklämmande och sorgligt att se bilderna från där han hasar omkring i tofflor och fångdräkt. Därför är det väsentligt att vi använder talarstol och talar om de svenska medborgarna och liksom om . kommer det andra. nämnde försvarssatsningar som en del i politik, och det är viktigt. Där har generellt sett , och övriga borgerliga partier haft en likartad syn, skulle jag säga. nämnde att man ska ha motsvarande av bnp mot 2025. Det finns ju ett konkret budgetförslag från fyra partier - , - om motsvarande av bnp till 2025. Vi går mot ett val. Därför skulle jag vilja veta om och är för eller inte för att vi ska ha motsvarande av bnp till försvaret 2025. Jag får väl kvittera vänligheten. Jag lyssnade till tidigare inlägg när han berörde hur viktigt det var att vi fick en ny försvarsberedning, en försvarsberedning som ska tillsättas efter valet för att ta fram en ny säkerhetspolitisk analys men också ta fram planerna för fortsatt stärkt försvar. Jag hoppas, fru talman, att vi där kommer att få ett bra underlag för att kunna ta beslut som stärker försvaret och säkrar att vi når så nära 2025 som möjligt. Det har nämligen varit en tydlig hållning att vi vill ha ett bra underlag innan vi landar den frågan. Tyvärr har inte Försvarsberedningen kunnat enas om detta. Och vi har lyssnat på vad Försvarsmakten har sagt, som säger 2028. Vi har inte ansett att vi med ett utskottsinitiativ ska avgöra när detta närmast kan nås. Vår hållning är, fru talman, att vi ser 2025 som en målbild, men vi tycker att det är viktigt att Försvarsberedningen får göra jobbet och ta fram underlaget. Vi drev den hållningen när vi förstärkte försvaret innevarande år. Då sa vi att vi skulle sätta oss ned i Försvarsberedningen och komma överens, och vi lyckades då stärka innevarande års försvarsbudget, som relaterades till så sent som i går. På det sättet vill vi också agera här, inte via utskottsinitiativ i finansutskottet. Det är inte den väg vi brukar driva den typen av förstärkningar för att få dem hållbara långsiktigt. Precis som pekar på gjorde åtta partier en kraftansträngning för att anslå mer pengar till försvar här och 2022. Då blir det 2 miljarder till det militära och ungefär 800 miljoner till det civila. Problemet är att det är långa ledtider. Om man går in någonstans 2023 eller 2024 och säger att det ska vara motsvarande av bnp till 2025 kommer det att bli oerhört svårt att realisera - jag skulle säga omöjligt. Vill man gå mot 2025 i försvarsansträngningar måste man nog fatta det beslutet ganska omgående. Jag återkommer till frågan om att i ett skarpt läge välja mellan till svenskt försvar 2025 eller inte, är det då uppfattning att det blir inte? Vad är det i så fall man söker mandat för i det svenska valet ? 2025 eller så snart därefter är möjligt. Försvarsmakten ska presentera sitt underlag . Med det underlaget är vi beredda att pressa på för att så snabbt som möjligt nå 2-procentsnivån. Vi har inte tvekat. Vi har också innevarande år tillsammans varit med och ökat bemyndiganderamen. Det är inte bara fråga om de 2,8 miljarderna direkt i årets budget utan också bemyndiganderamen med 34,9 miljarder. Det är en kraftig förstärkning som vi har fått fram i samsyn i Försvarsberedningen. Vi hoppas att vi i Försvarsberedningen också ska kunna säkra ett underlag som gör att vi kan fatta ett politiskt beslut i närtid för att få . Det gladde mig att avslutade sitt anförande med att understryka vikten av biståndet, som verkligen är världsledande i, för fred, för säkerhet och för demokrati. sa att står upp för enprocentsmålet. Vi i vill gå ännu längre. Vi anser att det behövs mer insatser i världen för fred och för demokratibyggande. Vi ser att klimatförändringar och konflikter har drivit ytterligare människor på flykt som behöver humanitärt bistånd. Vi ser nu också hur folkrättsvidriga invasion i får till följd att ännu fler människor drabbas av svält. Därför vill vi i öka biståndet till . Vi vill också minimera de avräkningar som gör, som regeringen senast beslutat om, för att i stället bekosta flyktingmottagande i . Hur ser på möjligheten att ta kliv framåt och utöka biståndsram till av bni och att minimera biståndet? uppfattning är att som ett mycket rikt land där vår ekonomi har varit otroligt stark bör bidra mer till fred och säkerhet i världen och mildra fattigdomen hos dem som drabbas otroligt hårt. Det är jag hör ledamoten säga "minimera biståndet", men jag tror, fru talman, att hon menar minimera avräkningarna från biståndet. I den delen har vi i utrikesutskottet haft en gemensam markör om vikten av att inte maximera avräkningar från biståndet utan att de ska minimeras. anser - och det är tydligt - att det är helt korrekt att använda biståndet också för avräkningar när det gäller flyktingmottagande enligt gällande regler. Den vägen måste tillsammans med andra länder kunna gå. När det gäller frågan om att ytterligare tillföra biståndet resurser har vi från vår sida sagt att vi står upp för enprocentsnivån. Det är viktigt. Men det är också oerhört viktigt att säkerställer att biståndet används effektivt, inte används till att finansiera förtryckarregimer eller länder där demokratin går i fel riktning. Biståndet ska ha ett tydligt mervärde för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Naturligtvis står vi upp för de globala målen och tar vår del. Men vi måste också se att länder själva tar sitt ansvar för att förändra förutsättningarna. De ska inte låna pengar av för att den vägen komma undan krav för att få bistånd. Vi ska inte vara där. Det måste ställas krav för bistånd, och det ska göra skillnad. Då är inte mer pengar första prioritering. Jag tackar för den korrekta snälltolkningen av min felsägning. Det är klart att vi vill minimera avräkningar från biståndet. Det är intressant att vi nu precis har hört replikskiften om andel av bnp till olika syften och vikten av att pengar ska användas effektivt. Vissa partier vill gärna minska biståndet med ursäkten att det inte skulle vara effektivt att hjälpa fattiga människor i världen, men de vill gärna öka försvarets budget oavsett om det görs effektivt eller inte. Jag förstår som att står bakom regeringens avräkningar till följd av flyktingmottagandet, trots att skulle ha råd att inte ställa flyktingmottagandet ekonomiskt mot det internationella biståndet. Vi har ett gemensamt yttrande eftersom det här inte är en del av budgeten, utan det här är en del av regeringens eget beslutsutrymme. Där har vi tillsammans kritiserat att man gör avräkningar på den nivå som regeringen har valt att göra, även efter den justering som har gjorts. Jag måste ändå konstatera att frihet från förtryck och möjligheter för människor att själva ta sig ur fattigdom är oerhört viktigt för biståndet. Det är inte fråga om att hjälpa fattiga människor per se utan att skapa förutsättningar för människor att ta sig ur förtryck och fattigdom. Om det finns ledare i länder som utövar förtryck kan vi inte finansiera dessa ledares budget genom att indirekt hjälpa människorna. Det måste vi bli tydligare med i vårt bistånd. Fru talman och den diplomatiska kåren! Denna utrikespolitiska debatt sker mot bakgrund av orättfärdiga krig mot men också den ansökan om ett svenskt Natomedlemskap. Den ryska invasionen av är oprovocerad, olaglig och oförsvarlig. Angreppet är en kränkning av territoriella integritet och suveränitet och innebär stort mänskligt lidande för det ukrainska folket. Det är en attack mot fred och den rådande säkerhetsordningen som vi aldrig kommer att acceptera. Det mänskliga lidandet är enormt, och krigsbrott har begåtts. Vi kommer för alltid att ha bilderna från staden i våra minnen, och platsen läggs till på en alldeles för lång lista av folkmord på civila. De ansvariga måste dömas. Straffrihet får inte råda. Vårt stöd till kommer att fortsätta med oförminskad kraft. Kriget kommer om vill att fortsätta , så också våra sanktioner mot Kreml. Därför är vårt stöd, såväl humanitärt och civilt som militärt, viktigt för att hålla den ukrainska folkviljan uppe och inte låta krigsförbrytarna vinna. Socialdemokraterna har satt oss i ett allvarligt och känsligt säkerhetspolitiskt läge. efter att partiet ändrat inställning till mer än två sekel långa alliansfrihet ansökte den socialdemokratiska regeringen om svenskt Natomedlemskap. Ansökan skickades in utan reell folklig debatt eller grundlig analys. Ansökan applåderades såklart av de Natoivrande högerpartierna, där passat på att byta fot för att passa in i det nya kompisgänget. Att ansökan var förhastad har visat sig , efter att euforin lagt sig. Visst har många av våra närstående grannländer snabbt visat att vi delar gemenskap i att vilja försvara och . har argumenten mot en ansökan blivit bekräftade på punkt efter punkt. Det har blivit tydligt att Nato inte bara är en trevlig försvarsallians. Det är ett politiskt samarbete, ett samarbete som inkluderar även despoter som inte delar våra värderingar om demokrati och mänskliga rättigheter. såg en enig riksdag till att stoppa vapenexporten till efter ett gemensamt initiativ från mig och och och . Initiativet kom efter att attackerat det kurdiskdominerade området Rojava och Afrin i . Beslutet var ett av första större beslut som utrikesminister och innebar konkret att ett antal vapenleveranser stoppades. Beslutet störde president redan då. har han dammat av sin ilska och presenterat en fempunktslista med krav på . Alla dessa krav är givetvis orimliga för en demokrati som att tillmötesgå. Ett av kraven är att ska upphäva sitt beslut om att stoppa vapenexporten till . tolkar beslutet som ett embargo. Det är fel i sak då aldrig inför embargon på egen hand utan bara via EU, och i EU-kretsen blev det ingen enighet . Däremot återkallade myndigheten , , samtliga gällande utförseltillstånd rörande försäljning av krigsmateriel till . Vad gör då regeringen nu? Jo, regeringens myndighet har skickat ut ett pressmeddelande, och fick vi någon oklar formulering i regeringens utrikespolitiska deklaration. I pressmeddelandet säger : "Alltjämt görs en prövning från fall till fall av de ansökningar som inkommer till myndigheten." Detta trots det tidigare återkallandet av samtliga tillstånd. Är detta regeringens anpassning för att tillmötesgå ? ska inte exportera några vapen till som kan användas i orättfärdiga krig mot kurder och andra minoriteter i . Det borde vår utrikesminister tydligt uttala. I en annan punkt kräver att personer som han anser är terrorister ska utvisas till . En lista på ett trettiotal personer har presenterats, men det är inte några terrorister eller våldsbejakande extremister det handlar om. Det är kurder och oppositionella.