kam-fs · H9C120220519fs · 2022-05-19 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Integrations- och migrationsminister (S) Utrikesminister (S) Finansmarknadsminister (S) Energi- och digitaliseringsminister (S) Integrations- och migrationsminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. fick se en situation där pensionärer behövde använda dubbla täcken för att ha råd att betala sina elräkningar. Vi såg hur barnfamiljers ekonomi slogs i spillror. Ansvarig för dysfunktionella energipolitik är energiminister . På en fråga om hur det tar att bygga ny havsbaserad vindkraft svarar energiministern att det tar ett till . såväl som branschorganisationen för vindkraften i säger att vi kan ha havsvindkraft tidigast . Statsrådet själv har så sent som på en pressträff gett tillstånd till en havsvindpark som väntas vara klar , även om det kommer att ta att bygga kabeln. Min fråga är: Varför ljuger statsrådet om hur det tar att bygga ny havsbaserad vindkraft? Tack för frågan, ! har vi sett hur Putins påverkan på energimarknaden har drivit upp priserna i hela . Vi har sett hur , - världens näst mest kärnkraftstäta land - och andra länder har haft två, tre och till och med fyra gånger högre priser än vad vi har haft i . Så funkar det när en totalitär regim börjar använda energi som vapen mot . Även blev påverkat av dessa priser, om än inte i lika stor utsträckning men ändå avsevärt för våra hushålls del. Det är riktigt att det kan ta olika att få vindkraftsparker på plats. Jag har sagt att det kan ta ett, två, tre eller . Förvisso har jag sagt det i intervjuer, men jag är glad att vi kunde annonsera byggandet av där själva byggtiden beräknas vara just . Jag noterar att statsrådet fortsätter att upprepa en lögn. Projektet har pågått , och när det står färdigt har det pågått . Anledningen till att Socialdemokraterna konsekvent väljer att ljuga om den havsbaserade vindkraften är för att de vill kunna säga: Havsvind är här och , men kärnkraft ligger långt borta. Det är en falsk konflikt, och det är uppseendeväckande att statsrådet i denna kammare väljer att ljuga. Nåja, så kan man tycka. Det kan ändå vara lämpligt att hålla en rimlig ton i kammaren, kan jag tycka. Jag konstaterar att byggtiden för det projekt som annonserades är . Jag konstaterar att det i vårt grannland tog att få kärnkraftverket på plats. Jag konstaterar att i är Flamanville 3 , medan jag står här, försenat. Det är ett styrkebesked som regeringen har lämnat att vi kommer att ha av energiförsörjning på plats redan till 2027 eller 2028. åtalades en deltagare i de så kallade korankravallerna. Det är en person som redan var efterlyst av polisen eftersom han valt att strunta i ett beslut om utvisning. Jag tycker att det här säger precis allt om 2022. En person som vet att polisen, i alla fall i teorin, letar efter honom känner sig ändå så trygg med att ingenting kommer att hända att han går ut och kastar sten på polisen som letar efter honom - noll respekt och inte en tanke på risken att bli lagförd. Det var också bara en tillfällighet, det vill säga att han glömde att ta på sig en mask, som gjorde att han åkte fast till skillnad från den absoluta majoriteten av alla gärningsmän som tilläts promenera därifrån. Jag vill veta vad tycker om att efterlysta personer ställer sig och kastar sten på polisen. Tycker han att det verkar som att polisens arbete med utlänningsärenden inger respekt hos allmänheten? Tack, , för frågan! Man kan konstatera att både gärningsmannen och har fel. Gärningsmannen greps och kommer att utvisas. Det tycker jag är bra, och det hoppas jag att även tycker är bra. Jag kan konstatera att för få människor som får ett avvisningsbeslut avvisas men att vi befinner oss över snittet i Europeiska unionen i vår utvisningsverksamhet. Vi är alltså bättre än snittet och många länder där regimer som och har uttryckt respekt för förut styr. Men vi är inte nöjda med det. Vi kommer att vidta kraftfulla åtgärder för att öka avvisning och utvisning från . Den tilltalade har alltså levt i som papperslös under en , men när polisen nu fick se hans ansikte gick det ändå ganska snabbt att hitta honom. Det ser onekligen ut som att det är mediebilden mer än någonting annat som styr polisens arbete. Om någonting hamnar på nyheterna bryr man sig, men annars bryr man sig inte. Under den här regeringen har dessutom antalet inre utlänningskontroller sjunkit ganska kraftigt från 30 2013 till ungefär 9 000 . Hur kan man säga att man verkligen prioriterar det här när antalet inre utlänningskontroller faktiskt sjunker så mycket? Svaret på det sista är enkelt. Det är inte antalet kontroller man gör som är avgörande, utan det är effektiviteten i kontrollerna och vad de leder till - om folk utvisas och återvänder eller inte. Där har jag ganska stor förtröstan om att vi kommer att påvisa bättre resultat. Även om är kritisk mot svensk polis kan jag bara konstatera att gärningsmannen i det här fallet greps och utvisas. Bredbandsutbyggnaden i är fortsatt väldigt viktig, och det är en fråga för hela landet och inte minst för landsbygden. Vi har sett att pandemin har gjort att digitaliseringen har gått fortare och att vård och omsorg och utbildning nu blir mer vanligt att utöva digitalt. Just detta ställer högre krav på säkerhet och redundans i systemet - att systemet inte går ned och att systemet är säkert. Vi ser att det finns olika varianter att bygga ut bredbandet med: fiber, FWA och radiolänklösningar. Det är också väldigt oroligt i vår omvärld, som vi alla känner till, och det kan vara ett sätt för att stänga ned att man riktar hot mot vårt digitala liv. vet vi att digitaliseringen för människor närmare varandra. Min fråga till statsrådet blir därför: Hur jobbar statsrådet och regeringen med redundans och säkerhet i den fortsatta bredbandsutbyggnaden? Tack, , för frågan! Äntligen får jag, som även är digitaliseringsminister, prata också om digitaliseringsfrågor. Det är en angelägen fråga. En av de saker som regeringen har genomfört är att det har startats ett nytt nationellt cybersäkerhetscenter som ska se över den samlade säkerheten i vårt cyberarbete. Det gäller innehållet på internet - det som sker online - men också den goda täckningen i form av fiber och uppkopplingsmöjligheter. Vi ser över möjligheten att göra fler leverantörer tillgängliga på marknaden. Därmed kan också redundansen öka, genom att det kan byggas fler uppkopplingar. Det pågår också ett arbete i och med dagens regeringsbeslut om ökad beredskap. Det gäller en rad olika samhällsfunktioner, däribland cyberfrågorna. Tack för svaret, statsrådet! Bredbandsutbyggnaden och digitaliseringen jobbade vi aktivt med inom ramen för januariavtalet. Då var statsrådet ansvarig, till att börja med. Från sida hade vi ett gott och bra samarbete om just detta. Min följdfråga blir, utifrån det som statsrådet redogjorde för, hur branschen och aktörerna kommer in mer i detta arbete för att öka robustheten och säkerheten. Jag vill tacka för bilden av det goda samarbetet mellan våra partier. Jag ser fram emot ett fortsatt gott samarbete. Den modell som vi använder i , både för hur tilldelar sina medel och för hur vi arbetar med utbyggnaden, bygger mycket på branschens och aktörernas leverans. Det är alltifrån stora statligt ägda leverantörer, som , till små och stora privatägda leverantörer som levererar lösningarna. Jag tror att vi överlag behöver större redundans. Där är vi helt överens. Min fråga går till statsrådet . Andelen elbilar i ökar, vilket är helt nödvändigt med tanke på den klimatomställning som vi måste göra. Men ett hinder för många att skaffa elbil är oron över att inte kunna hitta någonstans att ladda bilen på längre resor. Regeringen har satsat på utbyggnad av laddinfrastruktur. Men kommer det, enligt en granskning som SVT har gjort, att gå 20 elbilar per publikt ladduttag. var det 6 bilar. Risken att hamna i lång laddkö på resan har alltså ökat betydligt. Uppenbarligen räcker inte regeringens satsningar. Och utbyggnaden går fortfarande för långsamt. Vad gör regeringen för att öka takten i utbyggnaden av laddinfrastruktur? Vi kan se att de resurser som tillsätts inte räcker för att hålla takten. Tack, , för en bra och angelägen fråga! Omvandlingen av vår fordonsflotta är avgörande för klimatomställningen. Det är en oerhört viktig del, och man behöver kunna ladda bilen. Jag vill peka på några olika saker. Genom Klimatklivet har regeringen möjliggjort för att 65 000 nya laddstolpar har installerats. Av dem är 10 800 publika laddstolpar. tog jag emot en branschöverenskommelse som gör det lättare att använda varenda stolpe genom att bara använda sitt betalkort, i stället för att man ska behöva ladda ned olika appar, skapa olika abonnemang eller logga in i olika system. Vi ser också framåt. Nästa steg bör bli en prisreglering eller prisöverenskommelse för vad som är ett rimligt påslag när man byter leverantör. Det är ett smart sätt att öka mängden tillgängliga laddstolpar för många människor. Det är klart att arbetet inom Klimatklivet fortsätter med full kraft. Fler laddstolpar ska komma på plats. Men många laddar naturligtvis också hemma. De flesta har däremot inte en bensinmack hemma på sin gård. Jag fick inte riktigt svar på min fråga. Många är överens om att utbyggnaden går för långsamt. Den behöver vara strukturerad och snabb med tanke på klimatomställningen. Är regeringen beredd att ge ett uppdrag och finansiering för att bygga ut laddinfrastruktur i hela landet på det statliga vägnätet? Jag tackar för frågan. har vi inga planer på något sådant uppdrag till . Vi får se över det och återkomma längre fram ifall det blir aktuellt. Vi har en hel del leverantörer som står på kö för att bygga laddstolpar. Och vi kommer att jobba ännu mer för att få fler leverantörer att bygga. I våra vita fläckar, ute på landsbygden, tar staten nu de fullständiga kostnaderna för själva investeringen det innebär att bygga en laddstolpe mot att leverantören driver den . Det gör det möjligt att avsevärt öka antalet laddstolpar. Efter de fruktansvärda påskkravallerna har ett antal personer börjat häktas. Åtal har också väckts mot en person. Den personen är intressant, eftersom den personen inte ens borde vara kvar i . Det är en medborgare från som har varit efterlyst för att utvisas. I min hemstad har det också visat sig att tre av de fyra som först häktades var utländska medborgare. Jag funderar lite på vilket betyg det här ger åt vårt svenska återvändandearbete, att en person som är efterlyst för att utvisas attackerar och försöker döda svensk polis. Min fråga till migrationsminister är: Vilka åtgärder ser statsrådet behöver vidtas för att vi bättre ska kunna avvisa och utvisa dem som ska lämna landet? förslag om asylansökningsområden är ett sätt att hålla ihop processen men också ett sätt att hålla koll på personerna tills de får ett uppehållstillstånd eller ej. Tack, , för frågan! Som jag nämnde i mitt svar till tror jag att det här visar på behovet av att göra mer och att göra mer i första läget. När man söker asyl ska vi se till att människor som får nej på sin ansökan inte avviker. Vi måste göra mer när det handlar om att mottagarländerna ska ta emot dem som ska avvisas eller utvisas. Vi måste göra mer för att det inte ska finnas en illegal arbetsmarknad i som gör att man kan ha en försörjning och klara sig när man är kvar trots att man egentligen ska utvisas eller lämna landet. Ett ja ska vara ett ja. Då ska man snabbt lära sig svenska, få in en fot på den svenska arbetsmarknaden och vara med och bidra till det svenska folkhushållet. Och ett nej ska vara ett nej. Då ska man också snabbt återvända och lämna landet. Det tror jag att jag och är överens om. Jag hoppas att vi också är överens om att en person som attackerar svensk polis ska betala priset för det. Och är man då utländsk medborgare ska man på första, bästa och möjliga sätt ut ur landet, och man ska aldrig få komma tillbaka - punkt. Jag vill ändå få svar på det här med asylansökningsområden. Vårt förslag fick kritik av dåvarande ministern, , 2015. är det ett annat ljud i skällan. Kan vi få den typen av saker på plats, så att vi håller ihop processen och håller koll på människorna som ska söka asyl? Jag måste blotta min okunskap; jag känner inte till detaljerna i förslag. Men vi har en utredning om mottagandecenter som är på gång, och den har fått tilläggsdirektiv. Jag sätter mig gärna med och när den utredningen kommer med sitt resultat. Vi kan jämföra det med de förslag som för fram och se om vi kan komma överens om de bästa förslagen för att ett ja ska vara ett ja, och ett nej ska vara ett nej och för att de som ska återvända faktiskt återvänder. Jag skulle vilja ställa en kort och mycket enkel fråga till energiminister . Är statsrådets uppfattning att hade haft högre eller lägre elpriser om fortfarande hade varit i drift? ställer en fråga som dock inte har något enkelt svar. Elpriserna i hade varit billigare om vi hade haft mer av billig elproduktion i . Om de gamla reaktorerna som på marknadsmässiga grunder lades ned av ägarna hade varit kvar hade underhållskostnaderna riskerat att driva upp priserna redan tidigare. Precis som Energiforsk konstaterar i sin rapport hade priserna varit avsevärt lägre om det hade funnits mer elproduktion på plats, till exempel de många terawattimmar vindkraftsproduktion som kommuner i sagt nej till. Om just dessa kärntekniska reaktorer hade dragit ned priserna beror helt och hållet på vad kostnaden för underhållet av dem hade varit. Deras ägare bedömde att det hade blivit för dyrt. Tack, statsrådet, för svaret! Enligt statsrådet beror priserna antingen på marknaden, eller så handlar det om Putinpriser. Detta är lite att slira på sanningen. Sanningen är att regeringen har sagt nej till att rädda . Precis som statsrådet tar upp menar att vi hade haft lägre priser om vi hade haft kvar den planerbara produktionen i . I stället eldar vi olja, och hushållen bränner pengar på elräkningar. Det är inte bra. Låt oss inte slira på sanningen. Enligt Energiforsks rapport hade priserna varit lägre om det hade funnits energi- eller elproduktion i , men inte nödvändigtvis från kärnkraftsreaktorer. Som ägarna själva konstaterade hade underhållskostnaderna blivit för höga. Marknadsmässigheten fanns inte där för att driva dem. Då säger gängse marknadslogik att det hade riskerat att dra upp priserna. Men om man i stället hade installerat rimliga lågprisalternativ till energi, till exempel vindkraft eller andra energislag, hade det absolut kunnat dra ned priset. Min fråga går till . Vi upplever hur krig och klimatkris påverkar den globala livsmedelssituationen med oroligheter som följd. Exempelvis har infört ett förbud mot export av vete, vilket sätter flera grannländer under hård press. Matpris är ett överhängande hot i världen. Är det rimligt att tillåta exploatering av jordbruksmark till förmån för gruvdrift? En gruvverksamhet existerar och medför att marken blir förstörd för jordbruk, kanske för alltid. Är det inte befogat att införa ett förbud mot både undersökningstillstånd och koncession i områden med produktiv jordbruksmark? Tack, , för frågan! Nej, det vore inte rimligt att införa ett sådant förbud. Vad som är den mest effektiva markanvändningen måste avgöras i varje enskilt fall i en miljöprövning och utifrån de behov som finns. Även om det är produktiv jordbruksmark kan det finnas fyndigheter som är så viktiga för samhället att de behöver exploateras. Det kan även finnas jordbruksmark som är så viktig att det gör att man inte ska exploatera marken för exempelvis gruvdrift. Det finns ju även andra konflikter om markanvändning. Grunden måste vara att man i varje enskilt fall ställer intressena mot varandra för att avgöra detta och att man inte på förhand utesluter det ena eller andra. Tack, , för svaret! Det låter som om miljöprövningen är viktig. Då vore det kanske rimligt att lägga den tidigt i processen i stället för sist och inte, som regeringen föreslår, göra undantag för Natura 2000-områden när det gäller gruvprospektering. Jag undrar också hur ser på vad som är prioriterat allmänintresse i händelse av en ansträngd livsmedelssituation i landet. Är det fortfarande att hämta upp nya metaller och att gruvindustrin ska göra enorma vinster eller är det att befolkningen får mat? Naturligtvis har mat och rent vatten hög prioritet för samhället, men klimat- och energiomställning har också hög prioritet för samhället. Om vi ska klara att ställa om från fossila drivmedel till våra bilar kommer vi att behöva ett antal metaller, även sällsynta sådana, och då kommer vi att behöva gruvdrift. Det är alltså inte så enkelt att bara ställa det ena mot det andra. Man måste göra en helhetsbedömning. Jag ställer min fråga till statsrådet . Vi står inför ett väldigt snabbt ökande behov av mer elproduktion, inte minst på grund av den gröna omställningen, och kanske finns behovet särskilt i . Den havsbaserade vindkraften nämns ofta som en del av lösningen för att möta det växande behovet. Jag undrar om statsrådet kan beskriva vilken potential han ser i havsbaserad vindkraft för att möta de ökade behoven framöver. Tack, , för frågan! Jag tror att vi går mot då vi behöver avsevärt mer kraft i . Om vi ska få undan Putinolja och oljeschejkgaser ur våra industrier och transporter behöver vi mer kraft. Man kan sätta olika förled framför den kraften; det kan vara kärnkraft, vindkraft, havsbaserad vindkraft eller vattenkraft. Allt det behövs och kommer att behövas. Den havsbaserade vindkraften har väldigt stor potential. Den totala mängden ansökningar för vindkraft till havs handlar bara i om . Det kan jämföras med de som vi förbrukar . Men av dessa 500 är en del direkt ogörliga, och en del av dem gäller ansökningar för samma punkt. Om man rensar bort dessa återstår som vi potentiellt skulle få ut bara genom att bygga ut havsbaserad vindkraft i . Det är två och en halv gång mer än vad vi förbrukar . Potentialen är alltså stor. Tack, statsrådet, för svaret! Att det finns stor potential är ett hoppingivande svar. Men vilka hot eller hinder ser statsrådet på vägen för att nå de mål vi har i inte minst om vi inte får till denna utbyggnad? Vi ser ju kommuner som med sitt veto har stoppat en del utbyggnad av vindkraft. Jag skulle gärna vilja höra statsrådets syn på det och på vilka möjligheter och hinder som finns. Vi behöver mycket el. Vi behöver ha den snabbt på plats. Och det behöver även fortsättningsvis ge billig el till svensk industri och svenska konsumenter. Om vi inte får det kommer industrier som hade kunnat etablera sig i i stället att etablera sig i andra länder där de har tillgång till förnybar el. De kommer att åka till som storsatsar på sol, och de kommer att etablera sig i andra länder som snabbt kommer att få fram mycket el. Det är detta som ligger i vågskålen. Vi behöver därför förkorta tillståndsprocesserna, jobba med allmänhetens acceptans och se till att klara personalförsörjningen för att kunna bygga ut vårt elsystem. Jag har en fråga till energiministern. Det är allmänt känt att regeringen med energiministern i spetsen driver frågan att man ska bygga havsbaserad vindkraft i princip överallt där det är fullt möjligt. Men det kommer att stöta på patrull, i synnerhet nu när vi går med i Nato. Att släppa fram havsbaserad vindkraft kommer att möta svårigheter. Till saken hör också att hela överföringssystemet är ofinansierat. Min fråga till energiministern är därför: När avser regeringen att ta initiativ till att ändra lagstiftningen för att underlätta för nya investeringar i kärnkraft? All ledningsstruktur finns till både och Forsmark, och man kan bara sätta igång och bygga. Men för det krävs lagändringar här i kammaren. När avser energiministern att ta initiativ till det? Tack, , för frågan! Först och främst vet jag inte vilken källa har för sitt påstående om Nato och försvaret. Han kanske har andra källor än de gängse som vi andra har tillgång till. Detta får stå för honom. Jag ser naturligtvis att det finns god potential i havsbaserad vindkraft. På samma sätt finns det god potential i vår befintliga kärnkraft och i vår vattenkraft. är det fullt möjligt att bygga på de siter som är tillgängliga. Dessa siter har dessutom framdragna koncessionskablar. De är betalda av staten och finns på plats. Det har varit möjligt att bygga . Om tror att regeringen kommer att kunna trolla fram en lagförändring som helt plötsligt gör det billigt att bygga ett av planetens dyraste energislag misstar han sig nog om vilka propositioner som finns på lut. Det är fullt möjligt för marknaden att investera i dessa kärnkraftverk. har ingen gjort det, medan det är kö för vindkraften. I går fattade beslut om ett moderniserat konsumentskydd. Med beslutet följer krav på näringsidkare att de för en prissänkt vara ska kunna redovisa priset vid samtliga försäljningsställen. För en konsument torde det vara ointressant att känna till vad ett paket knäckebröd kostat i en annan butik om skälet till att man handlat till ett lägre pris är att varan i den butik som man befinner sig i närmar sig sitt bästföredatum. En majoritet har motsatt sig den ordningen och menar att kravet på prisinformation ska gälla vid försäljningsstället och inte per näringsidkare för att minska matsvinnet och för att inte företag ska drabbas av onödig administration för prisinformation. har också senarelagt ikraftträdandet. På vilket sätt anser konsumentminister att butiksägare ska använda för att förbereda sig på att uppfylla kraven i en lag som en majoritet vill förändra? Tusen tack för frågan! Det är självklart så även i detta fall som i alla andra fall att en majoritet i får sin vilja igenom. Jag har ingen anledning att motsätta mig den uppfattningen. Förslaget som sådant handlar om att konsumenter inte ska utsättas för vilseledande information när det gäller prisnedsättningar. Det har exempelvis vid varit observerat att återförsäljare har höjt priserna blott innan rean och sedan sänkt priserna kraftigt och kallat detta för rea. Det är syftet med förslaget. När det sedermera träder i kraft är det min utgångspunkt att majoriteten i kammare fäller utslaget. Jag håller med om att syftet är gott och att den typen av sätt att lura konsumenten inte är okej. Men eftersom förslaget träffar näringsidkare och inte försäljningsställe blir det oerhörda problem för näringsidkare att kunna avgöra vilket pris på varan som gäller vid de olika butikerna för att kunna göra ett korrekt priserbjudande till konsumenterna vid ett försäljningsställe. Det är nämligen så att mat går ut vid olika tillfällen på olika platser. Hur ska konsumenten kunna veta att ett pris har varit billigare på en annan plats för att sedan ta sig dit? Det skapar en oerhörd svårighet för näringsidkare. Tack för frågan, ! Förslaget grundar sig i ett EU-direktiv. Det kommer att implementeras på samma sätt i alla länder. Antingen har unionen i den här frågan gjort ett stort misstag och hela kontinenten drabbas av de mycket stora problem som beskrivs, eller så kommer det att visa sig att det kommer att lösa sig. Jag följer utvecklingen noga. Jag tycker att kammarens uppfattning att vi inte ställa till det i onödan för näringsidkare är klok i grund och botten. skickade utrikesministern in en ansökan om ett svenskt Natomedlemskap. Detta gjordes trots att processen varit forcerad och underlaget för beslutet var undermåligt. Bland annat var riskerna med att gå i allians med inte tillräckligt väl utredda. Precis som varnat för tog president tillfället i akt och har ställt krav på ändringar i svensk utrikespolitik för att ska godkänna en svensk Natoansökan. Det handlar om att tysta röst för kurderna både i och utanför , att öka samarbetet mellan de svenska och turkiska underrättelsetjänsterna, där en lista på 33 personer för utvisning redan presenterats från . Det handlar om att upphäva det svenska stoppet av vapenexport till som beslutade om i enighet.