kam-fs · H9C120220203fs · 2022-02-03 14:00:00 — Jag är övertygad om att det har varit väldigt betydelsefullt, inte minst med tanke på att ett av skälen till att skolan är så viktig är att den betyder mycket för ungdomarnas sammanhang i världen och för ungdomarnas lyckliga uppväxt och lyckliga barndom. En 80-procentig ökning av psykisk ohälsa bland unga kvinnor går inte att skylla ifrån sig när man själv sitter på regeringsmakten. Vi behöver likt ta fram nationella vårdprogram och en långsiktig nationell strategi för att få en snabbare och mer sammanhållen hjälp men också ökade insatser inom elevhälsan. Regeringen har haft på sig att vända den här utvecklingen, men i stället har köerna till bup ökat, och den psykiska ohälsan bland unga tjejer har ökat med . Ser inte regeringen sitt ansvar i frågan? Precis som påmindes om har vi gjort stora insatser just för elevhälsan. Jag är övertygad om att en väl fungerande elevhälsa är väldigt viktig för elevernas psykiska mående. En annan viktig sak som regeringen har tagit initiativ till hör till statsrådet område, nämligen att övergå till ämnesbetyg i gymnasieskolan. Det är väl omvittnat att kursbetygen i vår gymnasieskola har bidragit till väldigt mycket stress och en upphackad livssituation för både pojkar och flickor. På många utbildningar får man inte fortsätta om man missar vissa tentor eller obligatoriska moment. Det innebär att studenter tvingas till studieavbrott tills tentan är avklarad. I de flesta fall är det inte några problem, men det är det när det till exempel gäller läkarprogrammet i . Där har man ett begränsat antal extraplatser, och flera studenter har inte kunnat börja igen. Med lite otur kan de få vänta i flera terminer eftersom det är som avgör vem som får börja på de här extraplatserna. Enligt ledningen är systemet ett sätt att säkra att antalet studenter som utexamineras blir det som avtalats med regeringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga till utbildningsministern är om det verkligen är regeringens vilja att hindra studenter från att fullfölja sin utbildning och om ministern har haft en dialog med om det här. Jag tänker att halvfärdiga läkare väl inte är vad vi behöver. Jag kan försäkra om att jag har haft en dialog med . Det var det första lärosäte som jag besökte på mer regelbunden basis sedan jag tillträdde som ansvarig för de här frågorna. Dock lyftes inte den här frågan av universitetsledningen under den ganska långa sittning vi hade. Det är en fråga som, såvitt jag kan bedöma av den beskrivning som ledamoten har gjort, ligger väldigt mycket i lärosätets händer - att avgöra på vilket sätt man ska hantera sina studieplatser. Självklart ställer regeringen och ibland också krav på antalet studieplatser på vissa program, men på vilket sätt man ska se till att studenterna kan fortsätta sina studier och gå vidare även efter en missad tentamen föreställer jag mig, fru talman, ligger i lärosätets händer att besluta om. Men jag ska naturligtvis titta på den här frågan eftersom jag förstår att den spelar stor roll för inte minst . Jag tror att den spelar större roll för de studenter som tvingas till längre studieuppehåll än vad den kanske gör för mig. Skälet till att jag ställer frågan till utbildningsministern är att ledningen för läkarprogrammet säger att detta är ett system för att säkra att antalet studenter som utexamineras blir som det avtalats med regeringen. Det är därför jag frågar vad utbildningsministern tänker göra. Sedan vet vi allihop att lärosätena själva utformar sina utbildningar, men här hänvisas det specifikt till ett avtal med regeringen. och jag har en gemensam omtanke och omsorg om de studenter som går på läkarprogrammet. Det är viktigt att de kan komma ut och börja verka i vården så fort det går, både för samhällets skull och för deras egen skull. Där är vi helt överens. Som jag sa, fru talman, kommer jag att ta kontakt med för att efterhöra om det är någonting som regeringen har ställt krav på som påverkar deras förutsättningar att se till att studenterna snabbt kan komma igenom läkarprogrammet. Jag tackar för att ha fäst min uppmärksamhet på den här viktiga frågan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till landsbygdsministern. I går meddelade energiforskare att vi skulle ha haft elpriser i om vi inte hade förtidsavvecklat Ringhalsreaktorerna. Skenande el- och dieselpriser gräver nu djupa hål i människors privatekonomi, men också i deras förmåga att bo kvar där bilen faktiskt är en förutsättning. gäller min fråga främst lantbrukare: Finns det en framtid för att driva jordbruk i ? Det borde det ju göra. Vi behöver mer av närodlat, och vi vet dessutom att vi är självförsörjande i i händelse av kris och krig, sedan tar maten slut i livsmedelsbutikerna. Men flera bönder ger upp. De finner inte att det finns en ekonomisk lönsamhet. Regeringen har avgjort ett mycket stort ansvar för den uppkomna situationen. Min fråga är: Varför röstade ni nej till att ansluta er till EU:s reduktionsplikt och därmed möjliggöra en sänkning av dieselpriset med litern här och ? Regeringen vill verkligen se en ökad livsmedelsproduktion, för jordbrukets skull. Vi har gemensamt i den här kammaren ställt oss bakom en livsmedelsstrategi. Redan min presenterade jag 64 miljarder som också går till just unga jordbrukare och till ett aktivt jordbruk, för vi vill se en ökad livsmedelsproduktion. var jag med om något väldigt spännande. Då invigde jag en ny proteinfabrik i , där man använder alla ärtor. De ärtor som inte säljs som ärtor blir nu protein. Varför är då detta bra? Jo, för det tillhör hela livsmedelskedjan. Vi har brukat importera varor som soja och annat. Men kommer att producera och möta både marknaden i och marknaden utomlands. Om frågan är om jag tror för unga jordbrukare och för jordbruk är svaret ja. Det är gott att ministern tror på jordbruket. Problemet är att de som befinner sig i jordbruket också måste känna att debet och kredit går ihop, att det finns en ekonomisk lönsamhet. Det är därför jag ställer frågan. Det handlar inte om tron . Här och kan vi se att dieselpriserna skenar. De är väldigt höga. Det utgör avgjort ett problem för att få ekonomisk lönsamhet. Dessutom är ju reduktionsplikten ganska ifrågasatt. I EU har man satt ett mål på . EU siktar på att komma dit först . Varför kan man inte sänka till EU:s nivå och sänka dieselpriset? Jag och kommer, precis som jag har berättat för flera i den här kammaren, att göra en bedömning av den sektorsanalys som har gjorts när det gäller hur det ser ut i jordbruket och hur besvärligt det är. Men vill jag säga att framtiden ser ut så här: Fler köper svenskt. En uppmaning till oss alla är att gå in i livsmedelsbutiken och köpa svenskt. Då får bonden direkt mer pengar och en större lönsamhet på gårdsnivå, och det är viktigt på riktigt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill återigen uppmärksamma situationen för de elever med särskilda behov som inte får tillräckligt anpassat stöd i och gymnasieskolan. har vi också sett hur antalet elever i särskolan har ökat kraftigt. Jag vill fästa skolministerns uppmärksamhet på detta och fråga skolministern vilka åtgärder hon tänker vidta för att se till att elever inte blir felaktigt inskrivna i särskolan. Om man hamnar fel, vilket vi ser exempel på, riskerar man att inte få rätt undervisning, att inte få de moment som man har rätt till och att inte få en färdig utbildning. Därmed riskerar man att gå miste om möjligheter att gå vidare i livet och till exempel läsa på högskola eller universitet. Det är en väldigt viktig fråga som Liberalernas lyfter. Vi ska komma ihåg att särskolan kräver att det finns en medicinsk psykiatrisk bedömning och också en psykologbedömning. Det sker en inskrivning. ser vi sällan sådana skandaler som har funnits tidigare. Jag skulle säga att rättssäkerheten vid inskrivning i särskolan är bättre . En annan sak jag skulle vilja upplysa om är att den här regeringen nu lägger fram förslag som handlar om att öka kompetensen hos lärare isärskolan. I deras uppdrag ligger också att säkerställa att man reviderar de diagnoser som finns och att de följs upp. Likadant följer man upp betygsättning och kompetensförsörjning hos lärarna också. Jag delar alltså inte bild av att inskrivningarna ökar. De ligger ungefär på samma procenttal som tidigare, . Andelen elever i särskolan har ökat . Det är fakta enligt , ingenting annat. Men det finns för många som har gått igenom skolsystemet och blivit felaktigt inskrivna tidigare. är de kanske i 20-, 25- eller 30-årsåldern, och de har ännu inte fått upprättelse av samhället. Kommunerna drar igång domstolsprocesser som gör att de inte vågar gå vidare. För många i den här målgruppen är livet förstört. Det handlar till exempel om ekonomiskt skydd. Är statsrådet beredd att tillsätta en statlig utredning när det gäller de här frågorna? Det är ju en ny frågeställning: Vad ska vi göra med dem som blivit felaktigt bedömda att gå i särskolan ? Den frågan tar jag gärna med mig och diskuterar mera. Det är väldigt stigmatiserande att bli inskriven i särskolan utan rätt bedömning. Därför är jag glad över att det finns ett tydligt regelverk som Skolinspektionen kan följa upp. Det följs också upp statistiskt. Det finns flera professioner som är involverade i de här besluten, och de revideras ständigt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till statsrådet . har drivit frågan om att rädda . Det har handlat om övergödning när torsken höll på att ta slut, och verkar det gå åt samma håll med sillen och strömmingen. Vi har ofta upplevt att vi får slåss mot väderkvarnar. När vi till slut lyckades få med på ett utskottsinitiativ i frågan kände vi att vi hade kommit en bit på vägen när det gäller att flytta ut trålgränsen. Men krävs att regeringen agerar på vårt utskottsinitiativ. Vi kan inte vänta på aktion, utan det behöver ske omgående. Min fråga är hur statsrådet har tänkt att agera i denna avgörande fråga. Tänker landsbygdsministern agera på utskottsinitiativet eller avvakta tills sillen och strömmingen är utfiskade? Nej, den här regeringen kommer inte att avvakta med åtgärder tills sillen och strömmingen är utfiskade. Vi vidtar åtgärder . Just tillkännagivandena är någonting som vi tittar på och ser vad vi kan göra. Detta är ju viktigt. Det var väl ett enigt utskott som stod bakom detta, vilket är ännu starkare. Vi har gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utreda hur fiskereglerna kan utvecklas för att skydda just kustlekande bestånd av sill i . Detta ska redovisas tillbaka till regeringen . Detta har också betydelse för frågan. Jag stannar där och kan kanske få en följdfråga. Enskilda medlemsländer kan ju agera vid sidan om den gemensamma fiskepolitiken. Det handlar ju om att skydda ekosystemen och fiskbestånden när så krävs. upplever vi att det faktiskt är just ett sådant akut läge. Vi känner också att det är regeringens skyldighet att agera. vill ju gärna göra försök, så vad väntar vi på egentligen? Vad väntar vi på? Vi tittar på vad som går att göra i tillkännagivandet. Det är någonting som en regering gör. Om jag förstår det rätt kom detta , december, och det är . Vi tittar alltså på det. Men vi har fattat ett flertal beslut för att just stärka havsmiljön och fisket. Vi har gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att ta fram rekommendationer för tolv nya skyddade områden, så det händer saker . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Både jag och landsbygdsministern vet att ljuset kommer från norr. Tittar man på det som händer i norra , och inte minst i mitt hemlän , kan man verkligen bli bländad. I och sker en enorm industriomställning. Den gröna revolution som har påbörjats kommer verkligen att ha betydelse för hela landet. Jag tänker att detta är helt rätt väg att gå. Här tar vi på oss ledartröjan. Vi skapar framtidens jobb, och vi tar ansvar för kommande generationer. Det är viktigt att vi gör allt vi kan för att de aviserade investeringarna verkligen ska bli verklighet. Min fråga till landsbygdsministern är en fråga om sammanhållning. , , och är relativt stora befolkningscentrum. Men hur kan man se till att de positiva effekterna av den gröna omställningen blir tydliga och också kommer landsbygden och glesbygden till del - i och i hela landet? Jag måste erkänna att ljuset naturligtvis kommer från norr, speciellt . Det är en fantastisk utveckling som vi ser i och , som också sprider sig över hela . Men det är en väldigt viktig fråga: Hur får vi med glesbygderna på detta? Jag tänker att det handlar om flera saker. Regeringen satsar på infrastruktur. Vi har satsat på till exempel landsbygdsvägarna. Glesbygdens bredband har varit i fokus väldigt . Vi satsar på näringslivet i de mindre kommunerna i stödområde A. Det är 1,7 miljoner som man kan använda för näringslivet i sin egen kommun. Men det handlar också om vad man gör som region. Man får inte glömma bort helheten . Det kanske behövs mer kollektivtrafik så att man kan bo i en kommun som inte är lika utvecklad och pendla till en annan. Det behövs en helhet för att man ska känna att alla är med på tåget. Men med den utveckling som sker i tror jag att vi får se hela vara med. Det sker enorma investeringar i ny teknik. Det förändrar kartan. Hela världens blickar riktas mot , och i det här fallet norra . Detta ger både jobb och klimatnytta. Statsrådet var inne på vikten av att hålla ihop detta, så att det blir något som är bra för hela och hela landet. Vad ser statsrådet som viktiga delar i sitt ansvarsområde när det gäller att göra den gröna omställningen till en naturlig del av vardagen för alla människor? Den diskussion vi har haft har handlat mycket om jordbruket. Där ser vi att vi lägger ett större kompensationsstöd. Vi vill nämligen att man ska kunna bedriva jordbruk i norr på samma villkor. Men det handlar naturligtvis också om skogen. Skogen finns i hela . består till av skog. Skogen kommer att vara en otroligt viktig del i den klimatomställning vi vill se och i skapandet av de nya gröna jobben. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vargen håller på att bli en av de största stad-mot-land-frågorna. I den rovdjursproposition som antogs sas det att man skulle uppnå en gynnsam bevarandestatus. Det skulle inte leda till negativa socioekonomiska aspekter. Det skulle inte få för stor negativ påverkan på tamdjurshållning. Vi har med god marginal uppnått gynnsam bevarandestatus. Vi har mellan 400 och 500 vargar i . IUCN, som är världens största miljövårdsorganisation, säger att vargen numera är förvaltningsbar. Den är inte längre hotad. Forskning har visat att 100 vargar på den skandinaviska halvön skulle vara tillräckligt för att uppnå minsta livskraftiga stam. Vi ser nu att de andra målen, utöver gynnsam bevarandestatus, i rovdjurspropositionen inte är uppnådda. Om vi ska kunna uppnå dem kommer vi förmodligen att behöva minska vargstammen i . En enkel fråga: Är landsbygdsministern beredd att jobba för att minska antalet vargar i ? Tack, , för frågan! Låt mig börja med att understryka att det ska vara möjligt att bo, verka och leva i hela och att vi behöver de starka gröna näringarna för jobb och hållbar tillväxt på landsbygden och i hela landet. Men det är som säger. Det finns en gynnsam bevarandestatus som vi har åtagit oss. Regeringen och hela riksdag har åtagit sig att hålla den gynnsamma bevarandestatusen. Men det finns också tecken, precis som säger, på att vi börjar få den. Det visar också det faktum att vi kunde öka licensjakten. Till exempel kunde flera vargar skjutas i licensjakten. Det var helt enkelt ett för stort rovdjurstryck i vissa områden. Min fråga går till statsrådet , även om jag tror att frågan egentligen ligger hos skolministern, som också är här. Ni får välja. Statsrådet höll en presskonferens där hon deklarerade att gymnasiets yrkesutbildningar ska anpassas mer till marknadens behov än till elevernas intresse. Det i sig är inte fel, men det stora problemet är det bristande intresset för yrkesutbildningar. Regeringen och tidigare regeringar har retoriskt och praktiskt premierat teoretiska utbildningar. Jag tror att skolministern till och med nämnde ordet stigmatisering här tidigare. Om ledande politiker ensidigt satsar på teoretiska utbildningar minskar intresset för praktiska utbildningar. Det är signalpolitik och viktigare än högskolebehörigheten, som är aktuell . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Kan statsrådet vara självkritisk till den egna retoriken och praktiken här? Avser regeringen att mer betona vikten av praktiska utbildningar? och jag hade en kort konferens här. Detta är en fråga som är lite delad mellan oss. Jag ansvarar för komvuxutbildningarna, där en väldigt stor del av våra yrkesutbildningar i praktiken finns. ansvarar för gymnasieutbildningarna. Och det är jag som lägger fram den aktuella propositionen och lagrådsremissen. Jag skulle vilja säga så här, : Våra yrkesutbildningar är ryggraden i svensk välfärd och svensk industri. Vi har ett enormt behov av arbetskraft som har genomgått yrkesutbildningar i komvux eller i gymnasieskolan. De ungdomar och de äldre som väljer dessa utbildningar har en arbetsmarknad som skriker efter dem. Vi ska gemensamt se till att fler väljer dessa viktiga utbildningar till viktiga yrken. Vi kan från regeringens och sida se till att det finns många platser att söka. Men för att ungdomarna ska söka platserna måste glöden tändas i deras hjärtan. Den tänds genom att arbetsgivare och fack visar att detta är framtidsyrken. Från basically gone till världsledande i den gröna omställningen - utan en regering som hade vågat satsa på att utveckla basindustrin hade kanske fått rätt. riktas världens ögon mot , och i den norra landsändan har vi växtvärk. Att växa snabbt har sina utmaningar. De investeringar som kommunerna nu behöver göra för att växa både snabbt och hållbart kommer att kräva en hållbar finansieringsmodell. Länsstyrelserna ska klara av att avgöra miljömålsärenden rättssäkert utan att det blir en hämsko för utvecklingen i kommunerna. Jag tänker på personalförsörjningen och konkurrensen mellan näringsliv och myndighet, kommun och region. Detta ökas vid en tillväxt. Kraftförsörjningen är inte att förglömma. Med de satsningar som genomförs kommer elkraften att behöva öka. och är i ett guldläge. Vad ser näringsministern som regeringens prioriterade insatser? Industriklivet har varit betydelsefullt. Vad är nästa kliv för regeringen? Jag tror fler än jag lägger märke till den optimism som flera ledamöter från norra uttrycker i kammaren, och jag kan väl glädja er från norra med att jag tror att den optimismen håller på att omvandlas till en nationell optimism om hur näringsutvecklingen går. Utan att säga för mycket kan jag avslöja att det kommer fler investeringar, faktiskt inte bara i norra . Vi ska alltså försöka att sprida den optimism ni har i norra över hela vårt land. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund För detta måste naturligtvis också regeringen bygga ut möjligheterna för våra myndigheter att agera lokalt och backa, stödja och granska all den utveckling som sker. Det är ett av de områden som regeringen har pekat ut, och lade vi ett förslag på en ökning av budget till de regionala myndigheterna med för att vi skulle ha mer resurser. Tyvärr - väldigt svårt att förstå - ströks det i den budget som och med stöd av de andra borgerliga partierna avslog i . Jag hoppas att vi kan återkomma och utöka pengarna till regionala resurser. Min fråga går till utbildningsminister . Jag har träffat flera studentorganisationer , vilket har varit väldigt roligt. Men jag mötte också en stor oro över bristen på utbildade lärare. Även skolministern sa tidigare i ett svar på en annan fråga här just att lärarna behöver fler kollegor, men jag hörde ingen lösning på hur det ska gå till. Om man tittar på SCB, som gör en prognos , ser man att det kommer att saknas 45 000 lärare - 45 000 lärare! Jag vet att man har gjort flera försök att få fler att söka till och läsa lärarutbildningen. Det har dock inte gett något resultat. Man har ökat antalet platser, men man har inte fått fler sökande. Man måste givetvis först få fler sökande, men man måste också se till att genomströmningen blir bättre. Det är tyvärr så att lärarutbildningen är den utbildning som har sämst genomströmning. går färdigt lärarutbildningen. Många hoppar tyvärr av när de kommer till sin verksamhetsförlagda undervisning men förstås även av andra orsaker. Jag och håller givetvis med om att genomströmningen och examen är det viktiga. Min fråga är vilken lösning utbildningsministern ser på det här stora problemet. Det bär mig emot att rätta , men jag måste ändå få påpeka att inte bara har regeringen byggt ut antalet platser på lärarutbildningarna, utan vi har också sett ett ökande söktryck. På de prognoser som tas fram har vi också sett att vi har en lärarbrist, men den prognostiserade lärarbristen har skrivits ned avsevärt . Därmed inte sagt att vi är hemma. Vi måste göra mer för att se till att de utbildningar som finns på våra högskolor och universitet lockar unga och även äldre människor. Därför bygger regeringen ut det stora omställningsstudiestödet och satsar på KPU så att de som är akademiker mitt i livet eller arbetar inom industrin och välfärden och kan bli yrkeslärare också kan sadla om till att bli lärare . Vi ska stärka läraryrket genom att se till att det finns många platser att söka i hela vårt land, att vi har en bra arbetsplatsförlagd utbildning som kan säkra genomströmningen och sist men inte minst att skolministern och alla hennes insatser bidrar till att människor ser skolan som en framtidens arbetsplats. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till landsbygdsministern. har världens högsta dieselpris numera. Det är ett stort problem för landsbygdsbor och för jordbruksnäringen, som är i kostnadskris. och vill att reduktionsplikten ska minskas, alltså att man ska minska den tvingande inblandningen av biodrivmedel, som mestadels är importerat. Det skulle göra det billigare per liter att tanka för medborgarna och skulle ge jordbruket 750 miljoner när det som mest behövs. WWF avråder från höga reduktionsplikt av miljöskäl. Socialdemokraterna och regeringen har redan sagt nej. Energiministern tycker i att det höga dieselpriset är en viktig signal. Anser även landsbygdsministern att det höga dieselpriset är en viktig signal till landsbygdsbor och till jordbruket? Det är precis som säger: Det är en utmanande situation i jordbruket, som ligger under mitt ansvar. Den sektorsanalys som kom beskriver hur sektorn gick 2020 och 2021 och vad prognosen är . Det finns också tankar, frågor och önskemål från till exempel just när det gäller dieseln. Som jag sa tidigare: Sektorsanalysen och även den analys som presenterades av är någonting som och regeringen nu får göra en bedömning av och sedan återkomma . Jag har en fråga till näringsminister . har en unik möjlighet att fortsätta att ha ledartröjan när det gäller industrin och den gröna omställningen. Som ett av världens mest innovativa länder bidrar det till att skapa jobb med bra villkor i hela landet. Genom att möjliggöra omställningen av stora och små företag ökar vi möjligheten att stärka vår konkurrenskraft. En grön och digital omställning sker dock inte av sig själv. Min fråga är: Hur påverkar M-KD-SD-budgeten näringslivets fortsatta gröna och digitala omställning och konkurrenskraft? Tack för frågan, ! Det här är naturligtvis en utveckling som vi är väldigt oroade över. Det här är ett förslag som kommit till regeringen från parterna och som vi diskuterade mycket , och det handlar helt enkelt om att hjälpa små och medelstora företag att anpassa sin produktion att stämma mot de stora jättarnas gröna ambitioner. Många av de stora företagen börjar nu göra beställningar på saker som ska vara klimatneutrala, och om de små och medelstora företagen inte hänger med riskerar vi att många mindre företag slås ut. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund