kam-fs · H9C120220303fs · 2022-03-03 14:00:00 — Socialministern har sagt nej till barnet bästa som ett eget rekvisit och har gått i motsatt riktning än det som egentligen har framfört. Tänker ministern ta del av denna utredning och ompröva sitt tidigare ställningstagande i denna så oerhört viktiga fråga som påverkar många placerade barn? Tack, , för frågan! Utredningen lades inte i någon papperskorg eller ställdes i en bokhylla, utan den blev proposition om än i flera olika delar. Det är däremot korrekt att barnets bästa som eget rekvisit inte är det som har levererats. Jag hoppas dock att kammaren kommer att bifalla den proposition som snart läggs fram till och som kommer att träda i kraft . Den innehåller förbättringar om såväl möjligheter till drogtester som uppföljning efter att en placering har upphört, innan man ska överväga vårdnadsöverflytt liksom även flyttförbud. Den utredning som ledamöter här har hänvisat till kom och beställdes av socialutskottet. Jag utgår från att den kommer att gå ut på remiss så att vi hanterar den som andra lagförslag, det vill säga genom att överväga och se vilka remissynpunkter som kommer in. Det här är svår materia, och vi ska på alla sätt vi kan naturligtvis hjälpas åt för att se till att barnets bästa blir verklighet. Landets 21 länsstyrelser utgör statens civila organisation på den regionala nivån. uppdrag är att hantera uppkomna krissituationer och att bygga upp det civila försvaret. Vi har goda erfarenheter av arbete under den fortfarande pågående pandemin, då man med anledning av den har samordnat mycket av det nationella, regionala och lokala arbetet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min bild, fru talman, är dock att landets länsstyrelser i rätt varierande grad är aktiverade med anledning av den uppkomna omvärldssituationen med det ryska överfallet på . Min fråga till civilministern gäller därför vilka konkreta uppgifter och uppdrag som regeringen har givit landets 21 länsstyrelser med anledning av den omvärldssituation som vi befinner oss i. Tack, ledamoten, för frågan! Länsstyrelserna utgör en betydelsefull och viktig del i den svenska statliga styrningen över bland annat kriser och civilt försvar. Det länsstyrelserna gör nu och har en upparbetad kanal för handlar om samordning, att upprätta kontaktvägar och att se över vilken beredskap som finns i länet. Min fråga går till . Det talas mycket om lika konkurrensvillkor i olika sammanhang, inklusive transporter. lyder under samma lagar som alla andra aktiebolag och bolag ägda av andra stater, men ändå har EU beslutat att SJ till skillnad från konkurrenterna måste köpa sina fordon genom offentlig upphandling. Det betyder att det både tar och blir betydligt dyrare för SJ när man ska köpa nya fordon, medan konkurrenterna kan uppgradera och modernisera sin fordonspark betydligt snabbare och billigare. Därmed får de konkurrensfördelar. Det här är inte lika konkurrensvillkor. Jag undrar vad regeringen gör för att omgående rätta till det här. Tack, , för att frågan lyfts. Jag tycker att den är oerhört viktig. Det är en utmaning för SJ eftersom man omfattas av andra upphandlingsregler än vad exempelvis privata aktörer gör. Frågan ligger under , så det är näringsministern, som förvaltar de statliga bolagen, som har en dialog med och europeiska partner om regelverket på området. Men jag kan vara tydlig med att jag själv inte tycker att det i längden är hållbart med sådana konkurrensskillnader. Det är så viktigt att vi framöver moderniserar inte minst vagnparken för att se till att öka kapaciteten i det svenska järnvägssystemet. Om vi ska klara klimatkraven måste fler transporter läggas över från väg till järnväg. Då är bland annat moderniseringen av vagnparken en viktig del. Det pågår alltså ett arbete under näringsministerns överinseende som handlar just om att skapa sjysta konkurrensvillkor och goda förutsättningar för att modernisera järnvägsflottan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund När det framkom att svenskt stöd går till tyckte många att detta måste stoppas . värnar om ett effektivt bistånd. Svenska pengar ska inte ens riskera att indirekt kontrolleras av en despot som . Sida har förtydligat att det svenska stödet inte är bistånd utan internationellt utvecklingsstöd och att det går till civilsamhället, fria medier, demokratikämpar och människorättsförsvarare. Demokratiska rörelser i repressiva miljöer behöver stöd för att överleva och för att det ska finnas något att bygga på den dag då den nuvarande regimen inte längre har makten. Men under nuvarande omständigheter behöver vi stanna upp och ompröva läget. Hur agerar regeringen för att svenskt stöd till ryskt civilsamhälle och demokratikämpar inte ska hamna i orätta händer? Tack, , för frågan och för engagemanget! Det behövs att många står på biståndets sida. Enprocentsmålet är viktigt. Det visar inte minst den situation som råder. Att sänka biståndet skulle inte ge oss möjlighet till vare sig den humanitära delen eller att stödja de demokratiska krafter som vi vet behövs för att kunna förändra situationen till det bättre. Jag vet att biståndsministern har fått svara väldigt mycket på frågor om hur vi hanterar den här situationen. Jag förstår att den kan väcka uppmärksamhet, men jag hoppas att vi är överens om att måste göra sitt yttersta för att kunna bistå civilsamhället. Det här behöver såklart säkerställas, och det har Sida också som uppdrag att göra. Min fråga riktas till socialminister , och den föranleds av det särskilda yttrande som finns fogat till betänkande som kom . Kommissionen har granskat en rad ansvarsfrågor och samhälleliga konsekvenser av pandemin men inte, vilket framgår av yttrandet, existentiella och etiska frågor som pandemin väckt. Jag vill därför fråga om regeringen kommer att gå vidare och belysa dessa frågor. Det finns ett behov av att systematiskt analysera etiska frågor i det fortsatta arbetet med att bygga en svensk krisberedskap. Vi behöver en samsyn i frågorna för att kunna göra prioriteringar i kris. Då handlar det inte bara om prioriteringar i hälso- och sjukvården utan också i hela samhället. Tack, , för frågan! ledamöter representerar det svenska samhället brett, inte minst de existentiella frågorna, och de tillsattes just för att kommissionen skulle göra en bred granskning som vi kan ta vidare. Jag svarade en frågeställare och ledamot tidigare här att vi inte har bestämt att vi ska tillsätta en specifik utredning, men jag utgår från att pandemin kommer att föranleda oss att fortsätta analysera, kanske vidta specifika åtgärder och tillsätta mer smala utredningar. kan jag dock inte svara exakt hur vi går vidare. Jag kan inte heller säga att existentiella frågor föranleder en specifik utredning. Ledamoten har förstås helt rätt i att det här är något som många funderar på inte minst . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Även denna fråga går till statsrådet , som inte hinner sitta ned särskilt mycket . När jag ser bilder förstår jag att riskerar att få slut på sjukvårdsmateriel. Patienter och hälso- och sjukvårdsmedarbetare arbetar under väldigt svåra förhållanden. Krig och sjukdomar går alltid hand i hand. Coronapandemin är inte över, och i oroar man sig även över fortsatt polio och tuberkulos. Barn, unga, vuxna och äldre kommer att behöva hjälp på sjukhus i andra länder - även högspecialiserad vård. Självklart ska vi hjälpa till. Min fråga till statsrådet är: Hur uppfattar du att vår beredskap ser ut inom just hälso- och sjukvården? Tack för frågan, ! Som jag svarade en annan ledamot tidigare bistår vi med mycket skyddsmateriel, men är ett land av 28. Det gör förstås väldigt stor skillnad jämfört med pandemin, där alla länder ville ha hjälp och ingen egentligen var i position att bistå någon annan. har vi ett helt annat läge så här långt: Vi är många länder som tillsammans ska svara mot de behov har, och det har vi gjort genom att bistå med skyddsmateriel. När frågan kommer till sjukvården kan man se det på lite olika sätt. Det handlar om att människor kan behöva vårdas för krigsskador, men det kan också handla om att människor - barn, cancerpatienter och så vidare - kan få den vård de behöver. Vi har en kapacitet och en ordning där vi med snabbhet ska kunna svara på eventuella skarpa förfrågningar, men allt beror naturligtvis på vilka frågor vi får och när vi får dem. Vi vet ju alla att inte bara svensk utan även europeisk sjukvård är hårt ansatt efter pandemin. Det krävs alltså prioriteringar, men det är klart att vi ska bistå . Jag riktar min fråga till statsrådet . Jag har förhandlat fackligt inom entreprenadbranschen och anläggningsbranschen , och jag har sett många företag och företagare som sliter hårt för att göra rätt för sig. Men jag har också sett många skumraskföretag som behandlar sin personal väldigt illa och kommer undan med det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vad som har slagit mig är att det alldeles för ofta är offentliga upphandlingar som ser till att hålla dessa företag under armarna och ser till att de överlever. Detta skadar förtroendet för det offentliga. Det snedvrider konkurrensen så att seriösa företag slås ut. Ur mitt perspektiv gör det framför allt att våra medlemmar, LO-medlemmarna, inte får sina inbetalda tjänstepensioner, inte får rätt löner och inte får sina inbetalda sociala avgifter. Min fråga är: Delar statsrådet den här bilden, och vad gör i så fall statsrådet för att komma till rätta med oseriösa aktörer i offentliga upphandlingar? Jag tackar ledamoten för en mycket angelägen fråga. Jag delar helt problembilden. Regeringen har sett att det saknas ett system som gör det möjligt för upphandlande myndigheter att på ett enkelt sätt kontrollera om leverantörer har gjort sig skyldiga till brott. Skumraskföretag har inget i den offentliga upphandlingen att göra. Vi vill göra någonting åt detta. Därför har jag tillsammans med statsrådet tagit initiativ till en serie rundabordssamtal med branschföreträdare och facken för att samtala om konkreta åtgärder och samla in erfarenheter, och det första samtalet sker faktiskt nu . Min fråga går till socialminister . Jag vill inleda med att säga att jag är oerhört stolt över att stöttar med sjukvårdsmaterial. Det rör sig bland annat om 50 ventilatorer, 5 000 venkatetrar och 5 000 droppslangar, men jag befarar att behovet kommer att vara mycket större. På presskonferensen i går framkom det att enskilda apoteksaktörer är villiga att donera läkemedel med kort hållbarhetstid, cirka , som kanske annars kasseras. Dock finns det delar i det svenska regelverket som förhindrar detta. Ministern har fått denna fråga tidigare under frågestunden, men hon får gärna utveckla det lite mer. Vad jag har förstått är det regelverk som måste ses över. Hur ser regeringens plan ut framöver för att stötta med mer sjukvårdsmateriel? Tack för frågan, , och för stödet i allt det arbete vi nu behöver göra! Som jag tror att vi också nämnde på pressträffen i går har vi beskrivit det som att detta är det första vi bistår med, alltså skyddsmateriel från de nationella lager vi numera har på . Det görs också en inventering hos regionerna av hur det ser ut där. Det gäller ju att vi både stöttar och försäkrar oss om att vi har en fortsatt förmåga att bedriva vår egen hälso- och sjukvård och ha en egen beredskap. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund När det gäller just läkemedel vill jag vända mig mot bilden att problemet skulle vara väldigt typiskt svenskt, utan vi har i grund och botten ett EU-direktiv. Det är ingen som vill att det ska komma ut mer eller mindre utgångna läkemedel på marknaden. Man är väldigt mån om att det som levereras verkligen är det som efterfrågar, inte det vi tycker att vi har i lager och kan ge. Det är den första delen. Den andra delen är att vi inte behöver göra om lagar men att man möjligen kan göra undantag. Vem som helst får inte sälja läkemedel, utan det är viktigt att det görs på ett säkert sätt. Därför skulle fler vägar möjligen kunna vara partihandeln. Min fråga går till socialministern. Alla regioner i har mål för hur snabbt behandling ska sättas in vid misstänkt cancer, de så kallade standardiserade vårdförloppen. Men de flesta regioner är inte i närheten av att klara detta inom maximal ledtid. För två vanliga cancerformer, prostata- och lungcancer, är resultaten skrämmande: av prostatacancerpatienterna får behandling inom medicinskt rimlig tid, och situationen är än värre för dem som drabbas av lungcancer - inom denna grupp är det som får behandling inom den maximala ledtiden. Vi vet bägge två att vårdköerna inom cancervården inte är någon nyhet och att man inte bara kan hänvisa till pandemin som orsak. Väntetiden på behandling inom cancervården var nämligen nästan lika lång 2019, alltså före pandemin. Min fråga till socialministern är därför: Varför har regeringen inte vidtagit åtgärder för att korta vårdköerna inom cancervården? Faktum är ändå att regeringen har haft två mandatperioder på sig. Tack för frågan, Per Ramhorn! Vi har vidtagit många åtgärder - jag hoppas att Per Ramhorn egentligen känner till det och att det bara inte passade in i frågeställningen - men det är klart att vi har mer att göra. Vi har avsatt resurser, och vi bistår regionerna på många olika sätt. Vi har specifika medel till cancervården, ska sägas, som till de regionala cancercentren och barncancervården. Det görs särskilda satsningar och överenskommelser som ska bidra till tidig upptäckt och underlätta för screening. Om vi ska tala om någonting som kanske har kommit lite grann i skymundan under pandemin är det att människor kanske inte ens har vågat söka vård - vi vet till exempel att folk väntar med regelbundna kontroller. Vi får inte heller glömma bort i diskussionen att överlevnaden ökar. Sedan är det faktiskt lite mer komplicerat än att vi enbart kan titta på hur många som får vård exakt enligt de standardiserade vårdförloppen; till exempel när det gäller prostatacancer kan det vara så att man gör ett första besök men att detta faktiskt inte föranleder ett fortsatt vårdförlopp. I stället kanske man avvaktar för att se om det är värden som står sig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Även min fråga går till statsrådet . Putins och fasansfulla invasion av påminner oss om att vi inte får ta demokratin och människors rättigheter och frihet för given. I stunder av kris, konflikt och krig är det också så att människor med funktionsnedsättning drabbas särskilt hårt. De har ofta svårare att fly undan jämfört med personer utan funktionsnedsättning, och är det ofta så att människor med intellektuell funktionsnedsättning inte får tillgång till nödvändig information om det som sker runt omkring. Ansvaret för kriget i ligger på , men det vilar ett ansvar på oss alla att hjälpa till så att folket i kan få stöd. Min fråga är därför: Vad kan regeringen göra för att säkerställa att man i det akuta krishanteringsarbetet, men också biståndsarbetet, i synliggör och tillgodoser de särskilda behov som finns hos människor med funktionsnedsättning? Jag tackar för en viktig fråga och för ett perspektiv som inte alltid hamnar högst på agendan. Det är förstås därför som du har lyft upp frågan här. Jag kan inte i stunden svara på hur man arbetar med biståndet, men jag vet att det finns ett omfattande bistånd och en inriktning som handlar om att mänskliga rättigheter präglar biståndet. Det är en fråga som jag tar med mig i den mån det finns mer att göra på området. Det pågår ett krig i , och jag är otroligt stolt över hur det svenska folket förbereder sig för att ta emot en eventuell flyktingvåg. Jag är också stolt över mina kollegor i riksdag och hur vi så snabbt kunde agera . Jag är även stolt över regeringens agerande, inte minst för vår gemensamma säkerhet. Vi kan tillsammans påverka och se till att agerande blir så kännbart som möjligt. Här har regeringen varit med och bidragit till en rad beslut och olika sanktioner. Bland annat har vi infört exportförbud för varor och tjänster. Jag skulle vilja ställa min fråga till infrastrukturministern. Jag utgår från att regeringen gör omfattande analyser innan man fattar beslut. Just exportförbudet påverkar såklart transportsektorn. Jag skulle gärna vilja höra hur ministern ser på hur detta påverkar transportsektorn. Jag tackar för en viktig fråga. Lika viktigt som det är att vi är tydliga i de sanktioner som införs med anledning av invasion, lika viktigt är det att vi analyserar och är beredda på de konsekvenser som de innebär. Vi har tidigare hört statsrådet redovisa hur svenska företag fattar medvetna egna beslut med de konsekvenser det innebär för koncernerna. Så är det för . Det här kommer att bli kännbart i transportsektorn och för som industrination. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi tittar noga på vilka konsekvenser som krig får, inte minst när det gäller drivmedelsförsörjning, transportkedjor och redundansen, och därmed på vilket sätt svenska transportsystem kommer att påverkas framöver. Flygförbudet är ett exempel på hur kontaktytor begränsas i och med att det blir en spegling med ett ryskt flygförbud. Vi kommer att se liknande effekter av andra sanktioner framöver. Vi har en hög beredskap och en tydlig bevakning från våra ansvariga myndigheter i frågan. Jag ställer en fråga till . Som bekant lägger cirka 60 miljarder till bistånd . Det är mer pengar än vad vi lägger till och , trots att vi har högsta brottslighet. Det har kommit till kännedom att får 400 miljoner i bistånd , detta trots att styrs av , som är en brutal diktator - som alla känner till. Värt att nämna är att får 531 miljoner . Är det fler diktaturer som får bistånd av ? Hur är det med , och ? Får dessa länder bistånd? Jag tackar för frågan. Med det inlägget förstår man kanske varför inte tycker att enprocentsmålet i biståndet är särskilt angeläget, även om jag tror att svenska folket i stor utsträckning håller med oss om att vi ska ha ett bistånd. Biståndet ska bistå människor i nöd, vara humanitärt och inte minst demokratiskt. Att underlätta och stödja den demokratiska utvecklingen är svaret på de länder som räknar upp. Jag tror att biståndsministern senast framförde varför ger bistånd till . Det är därför att vi behöver understödja de organisationer, rörelser och andra som på ett objektivt och oberoende sätt kan skildra vad som händer i landet. När det gäller frågan om vilka mer som står på listan rekommenderar jag att väcka en interpellation till biståndsministern. Att vi skulle avsluta biståndet till de länder som räknar upp ser jag inte som sannolikt. Äldreomsorgen har använts för invandrade personer till som inte kan språket så att de kan komma i arbete. har bland annat inneburit stora påfrestningar för befintlig personal. I exempelvis är av personalgruppen utrikes födda. Otillräckliga språkkunskaper kan leda till felaktig medicinering, allvarliga vårdskador och i värsta fall att den äldre avlider. Den oacceptabla situationen tydliggjordes för allmänheten under coronavirusets initiala framfart. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Hur ska , socialministern, ni som bör styra landet för medborgarnas bästa, säkerställa att kommunerna erbjuder en äldreomsorg som inte äventyrar den äldres liv och hälsa? Jag tackar för en fråga - som jag inte riktigt har hämtat mig från. Äldreomsorgen har länge använts som ett integrationsprojekt! Det räcker inte med en minut för att svara på vad svensk äldreomsorg egentligen handlar om. Vi har en äldreomsorg i det här landet som jag tror att många är stolta över, men den kan bli bättre. Där arbetar 100 000 framför allt kvinnor. Många av dem har svensk bakgrund, och många har också annan bakgrund. Varför arbetar de där? Jo, det är för att de vill bidra till en vård och omsorg om våra äldsta medborgare som inte klarar vardagen själva. De arbetar på särskilt boende eller i . Vi har gjort många insatser för att se till att de ska få ännu bättre förutsättningar att göra ett riktigt bra jobb, bland annat att de får den utbildning de behöver för att göra ett gott jobb. Detta sker genom äldreomsorgslyft, skyddad yrkestitel och fast omsorgskontakt. Vi arbetar med en äldreomsorgslagstiftning, som förhoppningsvis kommer tillbaka i en sådan form att vi också kan fatta beslut . Alla som har upplevt ett krig vet vad den ukrainska befolkningen går igenom . Vi vet hur mycket den humanitära hjälpen betyder för befolkningen. som kriget pågår är det ännu viktigare att nå fram till den civila befolkningen med hjälp. Det är den hjälpen som avgör hur många som kommer att klara sig genom kriget. Beredskapen måste vara bred på alla fronter, och vi måste ha god beredskap på alla tänkbara områden i EU. Det måste ge ske gemensamt för att hjälpa . Därför vill jag ställa en fråga till infrastrukturministern. Transporterna är avgörande. fanns 400 000 färre lastbilschaufförer än vad vi hade behövt i EU. Gör ministern någonting? Gör de europeiska transportministrarna någonting för att underlätta så att hjälpen når fram? Jag tackar för en otroligt viktig fråga. Naturligtvis har vi frågan om transportsystemen, och jag återkommer till dem . Men jag vill säga att det är så otroligt viktigt att förstå utvecklingen och situationen för medborgarna i just . De blir utsatta för invasion, krig och förtryck. Det sätter skräck i människor, och de flyr för sina liv. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi måste skapa goda möjligheter att i och i ge stöd på plats i närområdet och bidra till att skapa väl fungerande transportkedjor så att förnödenheter kommer fram och så att människor kan komma ut ur krigszoner. Här pågår ett intensivt arbete. Just sitter migrationsministrarna och arbetar med frågan på plats i . Jag har med mina kollegor också ett ansvar för att se till att vi inom transportsystemen har väl fungerande transportkedjor så att hjälp kan komma fram och så att det finns transportkapacitet i . Min fråga går till infrastrukturministern. Möjligheten att resa med tåg inom är viktig om vi ska uppnå målsättningen att vara en av världens mest integrerade regioner. kommer oroande signaler från , där det finns förslag att svenska tåg inte ska få gå ända till utan ska tvingas vända vid . Liknande signaler kommer från . På SJ är man nu orolig för möjligheterna att köra tåg in i . Min fråga till infrastrukturministern är vad han gjort konkret för att motverka denna protektionistiska utveckling och säkerställa att tågtrafiken över gränserna kan fortsätta och helst utvecklas. Jag tackar för en bra fråga. Den är bra av det skälet att det , efter en pandemi då vi mellan de nordiska länderna snarare fick gränser som vi inte hade velat ha, är än viktigare att vi har bättre kommunikationer över gränserna och förbättrar transportmöjligheterna. Också jag har nåtts av uppgifterna om att ett stort statligt bolag i haft vissa utmaningar på den norska marknaden. Jag gillar inte den typen av marknadsbegränsning. Jag tycker att vi i gynnas av att ha fri rörlighet och möjlighet för tågföretagen att operera tillsammans. Därför har jag en bra och kontinuerlig dialog med mina nordiska kollegor. Jag ska ärligt säga att den stora utmaningen här kanske inte är inom , där det fungerar förhållandevis väl. Det är på kontinenten, där vi vill ha nattågsmöjligheter och godstågsmöjligheter, som vi har en del större utmaningar med ett antal länder. Det arbetar vi intensivt med gentemot kommissionen men också regelbundet i ministerrådet. Min fråga går till statsrådet . har flera allvarliga spårfel lett till akuta banarbeten och trafikstopp och därmed mängder av inställda eller kraftigt försenade tåg. Anledningen till detta är ofta flera decenniers slitage och att det förebyggande underhållet har uteblivit. Här talar vi om det mest basala och förutsägbara underhållet. Ändå har pengarna gått till annat än det mest grundläggande för att tågen ens ska kunna köra på rälsen. Bristfälligt spårunderhåll kan i värsta fall leda till urspårning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund