kam-sd · H9C120220304sd · 2022-03-04 09:00:00 — Det är många andra kostnader som påverkar jordbruket, och var fjärde lantbrukare säger nu att de ska minska sin produktion . Regelkrångel leder till ökade kostnader. Beteslagstiftningen är ett exempel på det. Vidare krävs det diverse dispensansökningar för biotopskydd och annat, som att ta bort stenhögar och för grustäkter. Den svenska köttkontrollavgiften utmärker sig i EU, och har drivit på att för att den ska bli mer likvärdig andra EUländers. Det finns ett antal kostnader som vi snabbt kan ta bort eller minska. När ska vi börja, statsrådet? Låt mig påminna om att det har gjorts en mängd förenklingar . I EU:s gemensamma jordbrukspolitik görs nu också en mängd nya förenklingar just för att man vet att det är en regeltung bransch och vill se mer produktion och mindre administration. Det gjordes också förenklingar under pandemin eftersom man inte kunde göra besök på samma sätt, och jag för därför en dialog med mina myndigheter om det är något man kan titta vidare på. Till exempel har mer blivit digitaliserat. Regelförenklingsarbetet har alltså pågått ända sedan livsmedelsstrategin kom. Låt mig påminna ledamoten om att i förändringar av budget syntes ingen skillnad på dessa områden - förutom att man valde att minska pengarna till de skogsägare som frivilligt vill skydda sin skog. har satt upp ett antal siffersatta mål innan man har gjort konsekvensanalyser av vilka effekterna blir för jordbruk, skogsbruk och landsbygd. Mineralgödsel ska minska och växtskyddsmedel likaså, av jordbruksmarken ska odlas ekologiskt och så vidare. EU vill detaljreglera jordbruket och till och med styra vad konsumenterna ska efterfråga. Dessa målsättningar kommer att leda till sämre ekonomi och mindre livsmedelsproduktion. Det säger inte bara jag utan även en amerikansk och en nederländsk analys. Regeringen borde åtminstone säga nej tills man får konsekvensanalyser som visar effekterna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna En skiljelinje i dagens politik verkar vara hur mycket man bryr sig om konsekvenser. Bryr sig regeringen om konsekvenser? Det var en otroligt märklig fråga. Jag kommer ihåg när jag träffade ledamöterna i olika debatter och interpellationsdebatter och man stack upp fingret i luften och sa "Det här behövs", utan att man hade gjort någon konsekvensanalys, det vill säga man såg kostnadsanalysen men inte intäktsanalysen. Det är självklart att en regering gör analyser även av konsekvenser. Om det var ledamotens uppriktiga fråga: Ja, självklart! Jag tackar för svaret. Ministern säger att regeringen bryr sig om konsekvenser. I en bred mening tror jag att det är så, men när det gäller EU-arbetet är det en ordning som går från toppen och nedåt. Vi har frågan om konsekvensanalyser, och sedan har det kommit in i regeringens ståndpunkter. Men regeringen har ju inte sagt nej i , och det är detta som är den springande punkten. har vi målen, och vi måste implementera dem. Varje medlemsstat måste visa sin strategiska plan och hur man arbetar mot dessa mål, och ska godkänna planerna och följa skeendet och resultatet. Jag omformulerar det till att regeringen i alla fall inte verkar bry sig om konsekvenser lika mycket som vi sverigedemokrater när det kommer till EU:s väldigt ambitiösa mål. Då undrar jag: Hur kommer det att gå efter valet om Socialdemokraterna ska samarbeta med igen? Hur kommer arbetet med konsekvensanalyser att fortsätta då? Vad gäller EU-politiken och när alla länder ska samarbeta och utveckla politiken är det självfallet så att det kan vara olika saker som är bra för olika länder. Men när det gäller svensk politik vill jag påminna ledamoten om att när gör upp och vill förändra budgeten ser vi inga landsbygdssatsningar och inga extrasatsningar på jordbruket, utan vi ser bara en minskning för de skogsägare som frivilligt vill skydda sin skog. Detta är något som vi verkligen råder över själva. Vi kan konstatera att det i inläggen från partiernas företrädare är många som sagt att inga åtgärder är uteslutna utifrån det kraftigt försämrade läget för svenskt jordbruk. I går vid lyfte jag upp med försvarsministern, som är regeringens representant i överläggningarna, vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förstärka det civila försvaret, med fokus på primärproduktionens förutsättningar och vår försörjningstrygghet. Frågan till landsbygdsministern är: Är landsbygdsministern beredd att samla representanter för samtliga partier till parlamentariska samtal utifrån kostnadskrisen i svenskt jordbruk, också för att stärka vår försörjningstrygghet i ett mycket försämrat säkerhetspolitiskt läge? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna När jag var i miljö- och jordbruksutskottet sa vi att vi ska se över hur vi ska samlas. Då var det inte det läge som vi har , och hade inte invaderat . Vi hade däremot en diskussion om svensk beredskap, som vi nu bygger upp. Vi har inte haft någon vidare bra beredskap. Där är jag fortfarande helt beredd att på något sätt se till att vi involverar och har en tät dialog, för detta är otroligt viktigt. Det tycker jag låter lovande. Det är helt nödvändigt utifrån vad vi riskerar att få se nu i vår med en mycket lägre produktion på svensk mark och också vad detta i förlängningen kan leda till, med utslagna jordbruk. Det behövs en samling från svenskt lantbruk, och detta behöver ske parallellt med ett förstärkande av både det civila och det militära försvaret. Vi behöver minska vårt omvärldsberoende. En fråga som hör ihop med detta och som har varit uppe i debatten är ökad produktion av inhemska bränslen för att kunna få en förnyelse och också ökad företagsamhet och stärkt ekonomi på landsbygden. Är regeringen beredd att, så som föreslår, skattebefria den förnybara inblandningen i drivmedel, och avser regeringen att vidta åtgärder så att EU godkänner detta redan från ? Det är som ledamoten säger. Vi måste minska vårt beroende, speciellt när det gäller de insatsvaror där vi i stället är beroende av till exempel eller av , vare sig det gäller naturgas eller Rosatom och uran till kärnkraft. Detta beroende måste minska. Om jag inte minns fel har finansministern redan lämnat in en notifikation till EU om skattebefrielse på biodrivmedel. Om jag har fel ber jag om ursäkt, men det är så jag har uppfattat det. Intentionen i den är att lönsamheten ska öka och att det ska bli mer självförsörjning av livsmedel, regelförenklingar med mera. Med facit i hand ser vi att det är precis tvärtom. Vi ser att lönsamheten har sjunkit i rasande fart, att ingen har mött regelförenklingar och att livsmedelsberedskapen är . Som jag inledde med förut skulle jag, om jag var minister, vara riktigt oroad över att jordbrukarna upplever det precis så som jag läste upp. Ministern sa i sitt anförande att regeringen arbetar långsiktigt med dessa frågor. Min fråga är: Är det detta som ministern menar med långsiktighet - att det har tagit och att ingen märker något av det? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna Livsmedelsberedskapen och livsmedelskedjan ser vi, som jag beskrev, inga problem med . Däremot tittar vi naturligtvis på självförsörjningsförmågan. som ledamoten tog upp har vi i regeringen hanterat en mjölkkris och gett pengar där. Vi har hanterat torkan och gett stöd där. satsar vi igen, för nu är insatsvarorna dyra för det svenska jordbruket. Ingen ska tro att en socialdemokratiskt ledd regering inte försöker jobba för det svenska jordbruket. Man måste även se det långsiktigt så att vi får till den konkurrenskraft och den lönsamhet på gårdsnivå och i hela livsmedelskedjan som vi vill ha. Tack för svaret, ministern! Det är precis detta som jag tror att många som lyssnar på detta tänker. Man får alltså bidrag och stöd när det är kristider. De jordbrukare jag träffar säger att exempelvis den nödmiljard som ges är bättre än inget men att det inte är så de vill ha det. De vill ha något som är på riktigt så att de ser att det fungerar . Det går inte att pytsa ut ett bidrag här och ett bidrag där, utan här måste det vara något rejält. Det är därför vi kristdemokrater vill sänka reduktionsplikten och därmed sänka dieselpriset vid pump med . Vi tror att något som faktiskt gör skillnad är att se problemet och göra något åt det. Fru ålderspresident och ledamoten! Jag har inte hört säga att vi ska sänka priset med för resten , utan det verkar också vara en nödåtgärd - fast en kristdemokratisk nödåtgärd i så fall - för att just sänka reduktionsplikten. Detta finns nu hos för kontroll av hur det slår. Men vi ska också veta att vi inte kommer att klara oss utan en omställning. Vi kommer inte att klara oss om vi inte producerar mer biogas och mer biodrivmedel och ser till vi får ett konkurrenskraftigt jordbruk som inte har de dyraste av insatsvaror utan i stället kan sänka sina kostnader och bli mer hållbart och klimatmässigt smartare. Och det vill näringen! De har själva satt upp som mål att vara fossilfria 2030, och därför är det viktigt att vi leder och hjälper till med omställningen i stället för att stjälpa den vilja som branschen har. Jag fortsätter på ämnet förnybara bränslen. Ja, vi har en krismiljard som är avsatt till detta. Jag har en fråga till statsrådet. Innan jag gick upp här i talarstolen kostade HVO-diesel 28,80. Kommer de här stöden att kunna gå till dem som har valt att börja ställa om? Priset är alltså 28,80 och på väg upp mot . Och om det inte ingår - varför? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna För att få ut stödet så fort som möjligt hade vi en diskussion med branschen om vad man kan göra och var det redan fanns stödförordningar som man kunde använda sig av. Eftersom man har en dieselnedsättning på 1,93 var det detta vi valde att lägga 700 miljoner på. Men vi lade också 300 miljoner på de sektorer inom jordbruket som har det tuffast, det vill säga växthus-, fjäderfä- och grissektorn. Tack, statsrådet, för svaret, även om jag förstod att detta alltså inte ingick! Det är mycket beklagligt. Elkostnaderna är på väg upp, och de kommer att fortsätta att vara höga . Att kunna sänka punktskatten på el vore en mycket bra åtgärd för våra gröna näringar. Punktskatter har man på alkohol och tobak, inte på fossilfri energi. Är det någonting som ni kan ta med er och ändå försöka överväga? Just nu har vi en situation i som kommer att påverka oss på väldigt många sätt. Vi ser hur insatsvaror som energi, drivmedel och handelsgödsel redan har ökat ordentligt i pris. Men vi kan nog också förvänta oss att i och med att dessa insatsvaror har ökat i pris kommer också livsmedlen, det vi handlar, att öka i pris. Med det sagt: Vi följer situationen noga, och vi måste ha olika scenarier för och bedömningar av om krisen blir lång och djup eller hur det kommer att se ut. Fru ålderspresident och landsbygdsministern! Regeringens stödmiljard är välkommen, men från sida skulle vi helst se att man inte använde metoden att subventionera fossil energi. Utredningen om fossiloberoende jordbruk har kommit med ett förslag om att ersätta den här typen av stödform med ett generellt jordbrukarstöd. Jag skulle vilja fråga landsbygdsministern om det inte är lämpligt att redan nu gå till EU och fråga om man kan få tillåtelse att använda ett jordbrukaravdrag som en modell och få det godkänt enligt statsstödsreglerna. I utredningen om det fossilfria jordbruket fanns många bra förslag. Jordbruksavdraget var ett sådant, där man i stället för att få dieselnedsättningen får stöd för att kunna satsa på att ställa om och göra annat. Det fanns också biopremie och många andra saker. Alla dessa förslag har vi just haft ute på remiss, och vi behandlar dem nu i . Vi jobbar intensivt även med denna fråga, men vi har alltså precis fått remissvaren på utredningen. Jag vill också ställa en annan fråga som kopplar till stödmiljarden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna När vi hade torkstödet fanns det många lantbrukare som inte omfattades av det. Det gäller alla fårbönder med 60 får och färre, små lantbruk och småbrukare. De är väldigt viktiga för rikets säkerhet och för att minska sårbarheten i jordbrukssektorn. Kommer de här småbrukarna också att kunna få tillgång till stödet? I går gav regeringen uppdraget till att titta på stöden och på hur de ska utformas till de sektorer som jag nämnde. Det gäller dem som enligt har den största problematiken just nu: växthusföretagen, grissektorn och fjäderfäsektorn. ska nu komma tillbaka till oss och berätta hur stöden ska se ut för att träffa rätt. Det handlar även om dieselstödet och nedsättningen på det i förhållande till hur behovet ser ut för jordbruket just av diesel. Men vi försöker också lägga 300 miljoner till de sektorer som just nu har det mest besvärligt. Det är hög tid att den får en revidering; åtminstone måste vi börja med att utvärdera vad den faktiskt har lett till. Har vi klarat att nå de mål som vi satte upp i livsmedelsstrategin? Det korta svaret är: Nej, det har vi inte. Därför behövs en utvärdering och en revidering av livsmedelsstrategin. Det läge vi befinner oss i nu är, som många har lyft, krisartat både i världen på grund av krig och i på grund av den svenska livsmedelsproduktionen. Krisstöd är en sak. Vi tycker inte att det är en åtgärd som vi ska behöva vidta varenda gång det krisar till sig, utan vi behöver ha långsiktigt bra spelregler. Från sida tycker vi att sänkta bränsleskatter absolut är ett viktigt första steg. är de som har föreslagit mest skattesänkning på bränslena. Därmed inte sagt att vi är emot de förslag som lyfts fram i utredningen om ett fossilfritt jordbruk - absolut inte. Men vi är ju inte där! Vi har inte förslagen på plats. Vi behöver vidta åtgärder , och är jordbruket beroende av diesel som drivmedel. Vi vill få till en regel- och för att minska byråkratin i jordbruket. Det är inte någon liten kommission som ska sitta och titta, och sedan är det bra. Det här ska vara något som långsiktigt över åren jobbar med regel- och förenklingsarbete kontinuerligt för svenskt jordbruk. Vi behöver få en ordentlig översyn och revidering av . Det finns ett antal åtgärder där som är bekymmersamma för jordbruket och som vi behöver revidera. Vi behöver få ett tydligare och mer främjande arbete i regleringsbreven gentemot våra myndigheter. Myndigheterna ska jobba med jordbruket, inte mot det. I detta anförande instämde (SD). STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna Vi behöver ett starkt och konkurrenskraftigt jordbruk. Ledamoten sa att en del han ville göra var att starta en kommission. Jag tänker då på och på överenskommelser. Det är inte så lätt för moderater att klara av att hålla ingångna överenskommelser om långsiktiga spelregler. Jag satt i , och dagen efter att vi hade lämnat vårt förslag sa nej till reseavdrag som skulle gynna landsbygden. Jag tänker också på energiöverenskommelsen och överenskommelserna om migration och försvar. Vad menar ledamoten att en ny kommission skulle leda till? Och menar ledamoten att kommer att orka sitta kvar i en sådan? Tanken från vår sida med en regel- och i det här läget var egentligen inte att den skulle vara politiskt tillsatt. Vi vill ha en regel- och där näringen sitter representerad tillsammans med och jobbar kontinuerligt. Vi har avsatt budgetmedel till den i vår budget , för det är någonting som ska finnas och jobba med att titta på regler och förenklingar . Vi är otroligt duktiga - det vet vi alla här inne - på att implementera till exempel olika regler som kommer från EU på värsta tänkbara sätt. Har vi då en regel- och som jobbar kontinuerligt med att möta dem och göra det på bästa sätt implementerar vi dem också på ett för näringen väldigt bra sätt som inte innebär belastningar. Det var tanken med vår regel- och . Regeringen jobbar definitivt med förenklingar, och vi behöver definitivt fokusera på regelförenklingar. Mycket sker nu i den långsiktiga strategiska planen och den gemensamma jordbrukspolitiken. Men om det fanns avsatta pengar, var hittar jag dem i budgeten där , ändå gjorde förändringar? Jag tackar statsrådet för frågorna. Det var i förslag till budget innan budgeten förhandlades som denna satsning fanns med. Den finns inte med i den förhandlade budgeten. Det är ett kort och enkelt svar. Däremot kommer i en regeringssituation, förhoppningsvis, efter höstens val att driva på för detta. Jag är alldeles övertygad om att de partier som vi har en tanke om att samarbeta med efter valet kommer att vara positivt inställda till det här arbetet. När man lyssnar på hör man ofta att vi ska stärka konkurrenskraften för jordbruket. Som miljöpartist är jag förespråkare för en ökad lönsamhet för de svenska jordbrukarna, men konkurrenskraft handlar trots allt om att producera maten där det är som billigast. Det skapar en stor världsmarknad för livsmedel som i sin tur skapar otroligt stora sårbarheter och stora beroenden. Vi ser nu ett stort beroende för svenskt jordbruk av diesel, foder, handelsgödsel, kemikalier, maskiner och så vidare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna Är verkligen stärkt konkurrenskraft ett mantra för i nästa livsmedelsstrategi? Detta är faktiskt ett intressant resonemang. Stärkt konkurrenskraft kan man se på väldigt många olika sätt. Ur moderat synvinkel är stärkt konkurrenskraft möjlighet att ge en ökad lönsamhet och därmed en ökad produktion inom gränserna. Det innebär också en ökad säkerhet för att vi kan ha en hög produktion. Om konkurrenskraft handlar om att producera så billiga livsmedel som möjligt är svaret ja. Marknaden vill ha billiga livsmedel, och vi har drivit på för det i med storleksrationalisering. Vi är också duktiga på att producera bulk. Svenska jordbrukare uppvisar bland världens bästa produktionsresultat när det kommer till jordbruksprodukter, men vi har bland de lägsta lönsamheterna i hela världen på grund av politiska pålagor. Det är där vi behöver göra förändringarna, och det är det som stärker konkurrenskraften. Jag hade i mitt anförande en inledning om att vi inte ska stödja energiimport från eftersom det göder Putins krigskassa. Hur ser på frågan om att stoppa importen av diesel och handelsgödsel från ? Vad gäller mineralgödsel hade vi i princip ingen import från redan innan kriget utbröt. Vi är inte stora köpare av rysk mineralgödsel. Vår mineralgödsel kommer från EU. Däremot finns det i och stora fyndigheter av exempelvis kalium, som det finns ett stort europeiskt behov av till de europeiska gödselfabrikerna. Där finns såklart en sårbarhet. Men redan innan kriget bröt ut valde , den stora gödseltillverkaren i EU som handlar från, att säga nej till kalium från , till exempel. Det är samma sak med olja. Vad jag förstår har även de svenska oljeinköparna minskat kraftigt på inköpen av olja från . Jag ser alltså inte de här två frågorna som de stora problemen att lösa ut just . Som jag sa i mitt första inlägg är jordbruket i behov av långsiktigt goda villkor. Minskat krångel är en del av det. Krånglet kostar tid, pengar och motivation, och vi måste hålla det nere så mycket vi kan. EU:s nya, ambitiösa målsättningar, som inte har sagt nej till, kommer naturligtvis att landa i detaljregleringar och lagkrav på det ena eller andra sättet. Det gör att en lantbrukare som är både växtodlare och mjölkproducent får ännu fler lagkrav än de 450 som den har . Kan det inte räcka med 450, frågar jag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna Förutom att måste agera annorlunda i EU, som jag sagt, måste vi ta itu med krånglet på hemmaplan. Röda och blå regeringar har också försökt. Jag har sett det på nära håll när jag jobbat på . Resultaten har dock varit ganska magra. Felet då var att fokusera på det som krånglas till hos myndigheterna. Det är förvisso viktigt, men det stora krånglet är vi politiker skyldiga till. Det kommer ur politiska ambitioner. vill upprätta en rutin för en löpande översyn av befintliga regler inom de gröna näringarna med syftet att hitta regler och politiska motiv som inte är effektiva och som man kan överväga att slopa. Det är även viktigt att förmå samtliga myndigheter att nära följa förvaltningslagen. Den innehåller många bitar som är viktiga för att säkerställa verksamhetsutövarens rättssäkerhet. Vi vill ha återinfört tjänstemannaansvar, och vi vill ställa lagkrav på att tillsynspersonal ska ha förståelse för den näring de ska bedriva tillsyn över. Det sista är viktigt för att tillsynspersonal ska göra korrekta bedömningar och fatta realistiska beslut. Det är också centralt att proportionalitetsprincipen i förvaltningslagen ska kunna följas. Jag vill understryka att väl fungerande myndigheter är en stor tillgång för nationen. Det handlar om att rätta till det som inte fungerar . Det är viktigt med flexibilitet för lantbrukaren. Den gör att man kan uppfylla det som samhället vill på ett sätt som passar ens egen verksamhet, och då blir det färre målkonflikter. Det är många olika frågor som i det här läget påverkar försörjningsberedskap och också svenskt jordbruk framöver. Vi delar oftast den långsiktiga målbilden om att konkurrenskraften måste stärkas och livsmedelsproduktionen måste ökas. finns det oerhört mycket starkare skäl till det, och det är mycket hotfulla uttryckssätt, militära aggressioner och fruktansvärda krig i . Att då göra ett omtag både för svensk beredskap och för livsmedelspolitiken känns angeläget för att minska sårbarheten och stärka vår säkerhet. Om inte avser att öka den inhemska produktionen av drivmedel, på vilket sätt ser ledamoten att import från av fossila bränslen löser framtida säkerhetsutmaningar? Tack för frågan, ! när vi använder biodrivmedel importerar vi mellan . Man ska alltså inte tro att det med automatik kommer att bli inhemska alternativ om vi övergår till biodrivmedel. Vad man kan göra är två saker. Det ena sättet är att man kan ge ett stöd för inhemsk produktion. Det är vi inte kategoriskt emot. En sak man då måste överväga är att svenskt jordbruk blir mer stödberoende, vilket har negativa effekter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna Det andra tillvägagångssättet är att öka insatserna till forskning och utveckling för att få ett teknikgenombrott så att den inhemska produktionen av biodrivmedel blir billigare och konkurrenskraftig, för det handlar om att produktionskostnaderna är för höga . Det kommer man tillfälligt runt med stöd, men det kommer också att gälla efter 2030, så man måste tänka sig ett långsiktigt stöd om man bygger det på stöd, och det är inte bra. Reduktionsplikten har väldigt viktiga långsiktiga syften. vill skattebefria den låginblandning som sker nu och som börjar bli allt högre. De med skattebefrielse skulle motsvara och per liter. Därutöver står vi bakom den ansökan som regeringen har skickat in om fortsatta skattebefrielser på höginblandade bränslen. I takt med att inblandningen ökar växer också vår motståndskraft, och vi minskar vårt omvärldsberoende och vår import. Att i det läget fortsätta främja utländska fossila bränslen - att det är det vi ska basera vår infrastruktur på - när vi behöver energi, som uttalar, är både farligt och ej hållbart. På vilket sätt kommer i praktiken att främja omställning, minskat omvärldsberoende och ökad inhemsk produktion av bränslen i närtid? Vi måste göra allting med realism. Vi måste först erkänna att dagens situation innebär att använder mer än dubbelt så mycket biodrivmedel vid inblandning än något annat EU-land. dammsuger marknaden på biodrivmedel. Vad innebär då det? Jo, det innebär att det är en stor efterfrågan men att utbudet är begränsat, vilket driver upp priserna.