kam-fs · H9C120220317fs · 2022-03-17 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Biståndsminister (S) Skolminister (S) Energi- och digitaliseringsminister (S) Statsrådet (S) Biståndsminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Ett fasansfullt krig pågår i . Många har kommit till , och fler kommer att komma hit. Det kommer att kräva stora insatser av oss. Det kan bli tiotusentals ukrainska barn som ska börja i svenska skolor , men vi vet inte hur många. Skolministern kunde på ett utskottsförhör tidigare inte redogöra för hur många barn som hon och regeringen bedömer kommer till och ska börja i skolan den kommande tiden. Är det så att man inte har rekorderliga planer kommer det att bli mycket svårare för både enskilda skolor och enskilda kommuner att hantera situationen vi har framför oss. Därför vill jag fråga skolministern om hon kan redogöra för sin och regeringens bild av hur många ukrainska barn som kommer att komma till för att snart börja i svensk skola. Det är skillnad på att ha en tydlig och bra plan och att kunna gissa vad framtiden har i sitt sköte. Vi har gjort väldigt många lärdomar . har många insatser på det här området. Det vi vet är att vi tog emot 70 000 barn och unga. 35 000 av dem var föräldralösa och kom hit som tonåringar. Det är de siffror vi har . Vi kan alla läsa på att man i det värsta scenariot har ungefär 200 000 flyktingar och att av dem är barn. Men jag tänker inte spekulera i de siffrorna, utan jag vill ha en skola som är beredd på alla eventualiteter. Ska vi klara detta kommer det att krävas olika insatser - svenskundervisning på ukrainska, anställningar, kanske nyanställning av pensionerade lärare och en lång rad andra lösningar. Ska enskilda skolor i klara detta, ska enskilda kommuner klara uppgiften, måste man ha en ordentlig plan. I detta måste man, även om det är svårt med olika scenarier, jobba med den bästa informationen man har. Hur många barn blir det? Vad är det man ska planera utifrån? I utskottsförhör kunde skolministern inte säga det, så jag undrar: Hur många barn räknar man med framåt? Hur ser scenarierna ut? Ingen i hela världen kan tala om hur många som kommer att komma till , eller inom en månad. Däremot måste vi jobba med de planer som redan finns och ställa alla eventualiteter till vårt förfogande. Därför har vi fattat beslut och gett utökade möjligheter. Vi kommer att fatta fler beslut. Framför allt har vi ett öra mot verkligheten, där vi faktiskt kan fatta snabba beslut och klara de utmaningar som vi står inför. Min fråga går till skolminister . tillsattes en utredning med målet att skapa förutsättningar för ett statligt huvudmannaskap för skolan. Utredningen skulle presenteras , alltså . Men utredaren har fått ett nytt uppdrag. Fokus ligger nu i stället på att utreda hur skolan kan stärkas utan ett statligt huvudmannaskap. Utredningen ska dessutom presenteras , alltså först efter valet. delar Lärarnas Riksförbunds uppfattning att detta tycks vara ett försök att lappa och laga i ett system som i grunden inte fungerar. Det är dessutom ett svek mot såväl lärare som elever. Kan det vara så att detta endast är ett försök att sopa problemen under mattan för att i valrörelsen slippa ta debatten om hur Socialdemokraterna fullständigt misslyckats med den svenska skolan? Det är inte ett ändrat uppdrag som vi har gett utredaren. Det är ett utökat uppdrag. Alla frågor kommer att finnas med, och vi ger ytterligare ett uppdrag där vi ökar utredningens bredd så att den även inkluderar vuxenutbildning. Vi vill att utredaren ska fokusera på styrningsproblemen med marknadsskolan så att vi kommer till rätta med den brist på sammanhållen skola som vi har i . I stället för att skriva svaret i rubriken - statlig skola, vilket vi aldrig riktigt har haft - vill vi att utredaren också ska titta på andra lösningar på problemet. Många av de problem vi ser i skolan och har sett går att härleda till kommunaliseringen av den svenska skolan, som Socialdemokraterna drev igenom med kommunisterna. Därför behövs ett statligt huvudmannaskap. Ett sådant möjliggör till exempel en mer rättvis resursfördelning men också tydliga nationella riktlinjer, vilket är ett måste om vi på allvar vill skapa en lugn och trygg skolmiljö för såväl lärare som elever. Varför vill inte skolministern och Socialdemokraterna se en skola med rättvis resursfördelning och med fokus på kunskap och ordning och reda? Det är just därför vi går fram och vill ta bort marknadsskolan, detta marknadskaos som vi har. Vi ser gärna mycket mer statligt ansvar för skolan och ordning och reda - en svensk skola med ett fokus. Det är eleverna som ska vara i fokus, inte vinstjakt och inte marknadsandelar, så jag ser gärna ett ökat statligt inflytande. Men en jättestor statlig organisation som har hand om saker som berör människor ute i landet är ett delat ansvar. Min fråga går till statsrådet . ska mer än investeras i den nya industrialiseringen i norr. Världens blickar riktas mot oss i och norra när vi nu tar täten i den gröna omställningen av industrin och inte minst satsningarna på att framställa stål utan kol. För att lyckas med dessa fantastiska möjligheter och utmaningar när det kommer till komplexa processer som bostadsbyggande, samhällsplanering och tillståndsprövningar är det fråga om att klara av något helt utöver det vanliga. har gett besked om att elnätsutbyggnaden utmed inte kommer att kunna ske i den takt som näringslivet efterfrågar. Det innebär att planerade investeringar i den hållbara gröna industrin i nu löper risk att skjutas upp eller i värsta fall utebli när kapaciteten fortsätter vara begränsad. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta med anledning av Svenska kraftnäts besked? Jag tackar för frågan. har lämnat ett förhandsbesked. Det slutliga beskedet kommer , i bästa fall, så detta är ett förhandsbesked. är också tydliga med att det kan ändras och att läget kan bli avsevärt bättre än det är , vilket jag synnerligen ser fram emot att det ska bli. Låt mig säga att jag är stolt över Svenska kraftnäts arbete . Det är lätt att säga att det inte är tillräckligt, och därom är vi helt överens. Men Svenska kraftnäts förhandsbesked innebär att städerna i får motsvarande tio i elnätskapacitet inom avsedd tid. Sedan vet jag att en av aktörerna hade velat ha motsvarande hela elnätskapacitet på ett område motsvarande ett villakvarter. Det förstår jag är besvärligt och kommer att ta tid att bygga ut. Men jag är beredd att vidta väldigt många åtgärder för att vi ska kunna komma dit så snabbt som möjligt. Det kanske jag berättar i nästa inlägg. Det är väldigt viktigt att kommunerna i , och , som kommer att stå värd för dessa enorma investeringar, får planeringsförutsättningar och att vi klarar av den här utmaningen. Det är alldeles sant att behoven är stora i norra , men det är för att vi också har stora möjligheter där. Det är där den gröna industrialiseringen händer, och den får absolut inte äventyras. Jag vill verkligen höra mer om vad energiministern är beredd att vidta för åtgärder för att säkerställa att denna fantastiska möjlighet inte går oss förbi. Tack, , för följdfrågan som ger mig möjlighet att besvara frågorna. Det finns ett antal konkreta åtgärder. Det handlar om kösignalen - hur man kan ställa sig i kö för att få el. Just nu är det den som först ställer sig i kö som också först kommer att få el. När vi går in i en expansiv fas behöver vi kolla på om det finns ett samhällsekonomiskt ansvar som är viktigare att ta hänsyn till än bara kötiden, precis som vi gör i skolan. Här handlar det om regelförändringar - ett arbete som har beslutat om. Vi är i full färd med att korta kötiderna. Men det handlar också om att se till att har tillräckligt många anställda för att kunna genomföra detta arbete. Även jag har en fråga till energiministern. anfallskrig mot är oacceptabelt och helt fruktansvärt; det måste stoppas. Vi vet att det är exporten av olja och gas som göder Putins krig. Om vi stryper importen av olja och gas slår vi också undan den ekonomiska basen för Putins krigsmaskin. Även vi i är delaktiga i detta. Av den svenska importen av olja kommer från . En tredjedel av vår import av flytande naturgas kommer från . Som en ukrainsk företrädare sa: Betalningen för oljan och gasen är draperad i blodet från folk. Jag vill veta när energiministern avser att ta initiativ för att stoppa den svenska importen av olja och gas från . Tack, , för en mycket angelägen fråga! Vi vill alla stoppa handeln med . Låt mig vara tydlig: Det finns ingen som helst tveksamhet kring den viljan. Det jag är glad för i det elände som pågår är att och västvärlden, den fria världen, har ställt sig sida vid sida. Det finns länder i som står avsevärt närmare den totalitära regimen i än gör. De länderna har också ställt sig bakom sanktionspaketet. Precis som lyfte fram är påverkan av importen från på våra importberoende energislag för del liten. Det gäller både kärnbränslet, oljan och gasen. För svensk del kan vi snabbt stoppa den. Men jag är inte beredd att göra en sådan sak, som skulle innebära att vi bryter mot den enade sanktionsform vi har tillsammans med resten av , för det skulle också öppna för de länder som gärna vill handla mer med att säga: kan vi också bryta mot den enade sanktionsformen. De skulle därmed kunna öka sin handel. Jag tror att vägen är sammanhållning. vill jag att energiministern berättar för vilket land i som skulle motsätta sig att gick före och stoppade vår import av olja och gas från . Vi vet att det är oljan och gasen som göder Putins krig. Jag tror att alla andra europeiska länder skulle välkomna om gick före och sa: sätter vi stopp för den här importen - vi löser detta på annat sätt. Det kan vi göra genom att ställa om till förnybar energi. Vad är det som stoppar dig, Khashayar Farmanbar? Jag är inte säker på att något land i skulle motsätta sig det vi gör. Men jag tror att det finns länder i , till exempel , som skulle se på det vi gör och säga: Se, gör något annat än den samlade EU-insatsen; därmed kommer vi också att göra något annat. Och så kanske man skulle öka sin handel med . Det är den effekten jag inte vill uppnå genom att stoppa vår marginella import av kärnbränsle, olja och gas från . är en av världens största leverantörer av kärnteknik till många länder. Detta är också en stor del som vi behöver ta tag i. Om vi ska klara av att ta emot de ukrainska flyktingarna på ett bra sätt måste civilsamhället vara med. Min fråga går därför till statsrådet och gäller regeringens oförmåga att koordinera och kvalitetssäkra civilsamhällets insatser för att bistå och inte minst de ukrainska flyktingarna. besökte jag tillsammans med min partiledare , som finns i statsrådets och mitt hemlän . har man två gånger varit nere med lastbilar för att bistå, och man har tagit emot drygt 20 ukrainska flyktingar, som har fått tak över huvudet, mat och omsorg. Men de står ensamma. De får inga riktlinjer, och det finns ingen koordinering. Församlingar och föreningar tvingas helt enkelt uppfinna hjulet själva. Först i går genomförde regeringen ett så kallat rundabordssamtal med civilsamhället. Uppgiften var att undersöka behovet av stöd. Detta duger inte! Varför koordinerar ni inte och tar på er ledartröjan så att civilsamhället vet vad de ska göra? Tack, , för frågan! Civilsamhället är oerhört viktigt i dessa sammanhang, egentligen i alla sammanhang där vi pratar om att möta människor på flykt. Civilsamhället är viktigt i , i och omkring närområde och här hemma i . Jag tycker att det är ett mycket gott initiativ av vår kulturminister att samla civilsamhället i och lyssna in vad civilsamhället kan och vill bidra med, inte minst här hemma i , där vi nu redan tar emot ukrainska flyktingar. Vi vet att vi kommer att behöva ta ett gemensamt ansvar för detta. Det offentliga ska ta sitt ansvar, men vi kommer också att behöva civilsamhället. Jag tycker att det var ett klokt beslut av kulturministern. Jag tycker att det är bra att hon samlade civilsamhället så sent som . Vi är redo att biträda civilsamhället i denna fråga. Fast när ingen styr blir risken uppenbar att man dubbelarbetar. Det är till och med så att den omsorg som finns kan bli felriktad. Att unga kvinnor och barn nu lämnas i händerna på människor som inte borde få vara i närheten av dem är något som exempelvis UNHCR och organisationen varnat för. Det behövs alltså en koordinering och en kvalitetssäkring. Vi har lyft denna fråga. Jag har lyft den med migrationsministern, och vi har lyft den formellt med regeringen. Men ingenting händer. Varför gör ni ingenting för att leda dessa insatser? Jag ska försöka besvara frågan igen. När det gäller insatser som sker på plats i och i och omkring närområdet är det FN:s organisationer, inte minst UNHCR, som har ansvaret för att koordinera det som rör människor på flykt. De förstärks också av till exempel Programme, som har ett logistiskt ansvar för detta. Båda dessa organisationer och flera andra ger mycket bistånd till, och vi ger det icke öronmärkt för att man ska kunna biträda nya humanitära organisationer. Jag försöker svara så på frågan den här gången. "Show me the money" - för att citera energiministern själv. Khashayar Farmanbar har använt det enda argument kärnkraftsmotståndarna har kvar i sin argumentationslåda och trodde väl aldrig att näringslivet skulle komma tillbaka med pengar i ryggen. finns det en svensk aktör, med kapital, som vill bygga ny kärnkraft. För är detta goda nyheter. Vi kommer att behöva ny kärnkraft. elförbrukning ser ut att minst fördubblas . Det löser vi inte utan elproduktion som fungerar oavsett väder. Liberalerna har länge varnat för att hinder som S, C och MP ställt upp för kärnkraften är ett hot mot svensk energiförsörjning. är det allvar, och det är upp till bevis. finns det en aktör som vill bygga. Kommer regeringen att vara en möjliggörare, eller kommer man att stoppa dem? Tack för frågan, ! Show me the money kvarstår. Det återstår att se om det ens kommer in en ansökan. Jag har sett artiklar i medierna, ja. Jag har hört näringslivsföreträdare prata i medierna, ja. har det varit fullt möjligt att skicka in en ansökan och visa pengarna. Det har inte hänt . Jag har sagt här i talarstolen att den här regeringen inte kommer att sätta stopp om det kommer en sådan ansökan. Men jag har fortfarande inte sett någon ansökan. Än så länge är det bara prat. Men vem vet, det kanske blir något mer än prat. Den dagen får vi kolla på det. Men jag konstaterar att den punktskatt som infördes avskaffades av regering i samband med budgeten 2016. görs ingen skillnad mellan vindkraft och kärnkraft. Trots detta har ännu inga ansökningar inkommit . Men om de kommer är de välkomna. Det hade ju varit positivt om energiministern hade haft lika gott tonläge gentemot kärnkraftsinvesterare som gentemot vindkraftsinvesterare. Det finns mycket som vi behöver göra inom politiken. Bland annat måste vi ändra energipolitiska mål. Det behöver ändras. är det ett egentligen ett nej till kärnkraft. Om regeringen menar allvar med att det ska vara fullt möjligt att bygga kärnkraft i behöver man också agera därefter. Jag konstaterar att för vindkraftsexploatörerna finns det en möjlighet att få nej vid vartenda tillfälle från valfri kommun i landet, utan något som helst förbehåll eller någon som helst förvarning. Något sådant finns inte för kärnkraften. Det finns tre platser där det är fullt möjligt att bygga. Det finns ingen skillnad när det kommer till skatten. Det finns inga andra skillnader. Ändå så står bolag i kö för att bygga vindkraft, men inte ett enda bolag har ställt sig i kö när det gäller kärnkraft. Om man vill prata om likvärdiga villkor, varsågod, kom in med ansökan! Om inte hade behövt pengar hade han redan strypt fossilexport. Ett importstopp för fossil energi skulle vara ett effektivt slag mot den ryska krigsmakten. Men i stället för detta presenterar regeringen flera förslag som gör mer beroende av import av rysk olja för bensin och diesel. Det går rakt emot det som vädjar om. För varje liter rysk bensin och diesel som tankas i går en bit av vinsten till Putins krigskassa. Just nu köper fossil energi från för . och EU bör förbjuda denna import och satsa på alternativen. När kan vi förvänta oss ett besked om totalstopp för energiimport från ? Tack, , för frågan! Det konkreta svaret på frågan när är naturligtvis - så fort vi också kan försäkra oss om att vi inte bryter en samordning där vi riskerar att fler EU-länder snarare ökar sin import från . Jag är otroligt mån om detta. För svensk del är energiimporten från låg. Den är noll när det gäller kärnbränsle. Kärnbränsleimporten är helt stoppad. När det gäller naturgas är vi nere på ungefär, kanske , och inom någon månad beräknas den gå ned till noll. När det gäller olja var den , och den går ständigt ned. För svensk del tar våra myndigheter, våra företag och vår befolkning ett stort ansvar, men jag är mån om att vi ska ta ett lika stort ansvar för resten av , för det är där det stora osunda beroendet finns. Vi behöver en europeisk energisolidaritet där vi sparar energi här för att de som är mer beroende av rysk energi ska kunna stänga gaskranarna. Vi i föreslår ett stödpaket på 20 miljarder till elektrifiering, energieffektivisering, stöd till jordbruket och stöd till dem som har minst i plånboken. Men från regeringen ser vi motsatsen. När kan regeringen i stället komma med förslag med en rättvis fördelningsprofil som minskar vår energianvändning? presenterade regeringen och min kollega finansminister ett omfattande paket som innebär mer stöd till pensionärerna, mer stöd till barnfamiljerna, mer stöd i form av bostadstillägg och mer stöd till dem som äger fordon. Det gäller både elfordon och fordon som drivs med fossila bränslen, för fordonsägarna ska kunna ha en bättre ekonomi även de håller på att byta till elfordon. Detta stödpaket har redan lagts fram, och jag ser fram emot att den här ädla församlingen kommer att rösta igenom det. Min fråga går till biträdande arbetsmarknadsminister . Vi får med jämna mellanrum rapporter från medier och från människor som jobbar ute på arbetsplatserna. Det är ganska bedrövliga vittnesmål om att det fuskas med löner och sociala avgifter, och man berättar om anställda som sover på madrasser ute på arbetsplatsen och utför farliga arbetsuppgifter med mera. Här är det naturligtvis väldigt viktigt att vi är aktiva och agerar snabbt. Regeringen har gjort mycket när det gäller den så kallade arbetslivskriminaliteten, men det finns säkert mer att göra. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Vad är nästa steg när det gäller att motverka den osunda arbetslivskriminaliteten? Tack, , för frågan! Till att börja med är kampen mot arbetslivskriminalitet en prioriterad fråga för hela regeringen, från statsministern till alla ansvariga statsråd. Detta ska enligt regeringen ske genom att vi gör det svårare att fuska och enklare att åka fast men också att vi gör det mer kännbart när man väl blir straffad. Det beslut vi fattade om inrättandet av regionala centrum i kampen mot arbetslivskriminalitet är nästa steg för att se till att den tillsyn och kontrollverksamhet som finns fungerar bättre. Inrättandet av centrumen innebär att vi kommer att få dedikerad personal från de nio ingående myndigheter som fysiskt samlokaliseras. Detta kommer enligt regeringen att leda till fler och bättre kontroller. Det kommer också att leda till en ökad synlighet och bättre samverkan med lokala fack, arbetsgivarorganisationer, kommuner och det lokala näringslivet, som vet vilka problem som finns på den regionala arbetsmarknaden. Jag har en följdfråga till detta. Om man som privatperson upplever eller uppmärksammar fusk på ett företag eller en arbetsplats, på vilket sätt kommer man då i kontakt med de regionala myndigheterna? Tack, , för frågan! En av de fördelar vi tror att vi kommer att kunna se med de regionala centrumen är att man kommer att få en lättare kontakt än med myndigheterna regionalt. Vi ser också över möjligheten att få en gemensam ingång kopplat till det som rör arbetslivskriminalitet. Exakt hur det ska gå till kommer vi att behöva återkomma till, men det ska bli enklare att komma i kontakt med myndigheterna, och man ska framför allt också få en ordentlig återkoppling när man kontaktar myndigheterna. Det är en del av arbetet. Min fråga går till statsrådet . Enligt kommer 4 000 ukrainska flyktingar till . Om scenariot slår in kommer antalet flyktingar att vida överstiga det antal som kom under Syrienkrisens rekordår 2015, då vi tog emot över 160 000 personer i . Det rekordet slår vi . Trots erfarenheterna brister nu mottagandecentrum och gränskontroller, och ansvaret dumpas på kommuner. Min fråga med anledning av detta är: Vilket stöd kan kommuner räkna med från regeringen för att lösa den akuta krisen och för att planera för att långsiktigt hjälpa de ukrainska flyktingar som står och knackar på? Vi i ska ta vårt ansvar när det gäller flyktingarna från , men det är viktigt att det inte blir som 2015, då vi tog ett oproportionerligt mycket större ansvar än många andra EU-länder. Vi har gett uppdraget till både länsstyrelser och kommuner och regioner. Man är redan igång med att förbereda för hur vi kan skala upp och ta emot fler flyktingar från . Vi har också hört skolministern redogöra för hur man förbereder för att kunna ta emot ukrainska barn i vår skola. Det är viktigt att vi drar lärdomar av det vi gick igenom och försöker hitta vägar och sätt att tillsammans som ett helt samhälle lösa detta. Men det kommer att bygga på att vi tar ansvar gemensamt i EU. Här är ju inte minst det massflyktsdirektiv som vi har fått på plats i EU en god hjälp - det är min uppfattning i alla fall - för att vi ska kunna få ett större ansvarstagande från alla EU-länder, så att vi klarar att stötta , stärka och införa sanktioner mot , så att vi får stopp på kriget. har tvärtemot FN:s deklaration om mänskliga rättigheter märkligt nog valt att bortse från politisk åskådning som diskrimineringsgrund. Detta innebär att exempelvis fackliga organisationer har fritt spelrum att utestänga en betydande del av befolkningen från den fackliga arenan. Att ett av världens mest jämlika länder på det här sättet nedvärderar, exkluderar och särbehandlar medborgarna visar på en brist på både etik och moral, en brist som tyvärr ofta kännetecknar regeringspartiet. Jag vill fråga statsrådet : Kommer regeringen att verka för att politisk åskådning ska bli en del av de svenska diskrimineringsgrunderna? Tack, , för frågan! Till att börja med upplever jag inte att de fackliga organisationerna på svenska arbetsmarknad diskriminerar människor. De fackliga organisationerna är fristående organisationer som verkar utifrån de stadgar som finns och de politiska beslut som fattas på deras kongresser. Man kan naturligtvis ställa krav på människor som har förtroendeuppdrag inom ramen för organisationen, att de ska agera i enlighet med de principer som man i organisationen kommer överens om i sina högsta beslutande organ och på sina kongresser. Jag tror att vi ska passa oss för att inskränka deras möjlighet som självständiga organisationer att agera på det sättet. Bostadsminister kan stå kvar i talarstolen. Även om risken inte är överhängande just nu har situationen i vår omvärld gjort att många av oss har anledning att ställa oss frågan: Var finns närmaste skyddsrum, och vart ska jag ta vägen om beredskapen höjs eller om det, förbjude, blir ett plötsligt angrepp? Många fastighetsägare undrar vad som förväntas av dem om och när beredskapen höjs och skyddsrum måste ställas i ordning . Utöver detta behöver vi fundera på hur vi med stöd av kan ha en beredskap för snabba och säkra lösningar för tillfälliga sjukhus, skolor och evakueringsbostäder ifall kriget skulle komma. Var ska till exempel livsmedel och andra förnödenheter förvaras? Man kan fråga sig: Hur ser en sådan bygglovsprocess ut med dagens regelverk?