kam-fs · H9C120220519fs · 2022-05-19 14:00:00 — gäller det att stå upp för och svensk utrikespolitik. Kommer utrikesminister att gå till mötes och offra någon av dessa viktiga linjer för ett svenskt Natomedlemskap? Tack, , för frågan! Det stämmer att för säkerhets skull och för att hålla den svenska befolkningen säker i detta fruktansvärt försämrade säkerhetspolitiska läge har vi i bred politisk enighet ansökt om medlemskap i . pågår det diplomatiska diskussioner med . Jag är säker på att vi ska komma fram till bra lösningar. Jag är stolt över att i mångt och mycket stått upp för kurderna och att en enig riksdag införde ett vapenembargo mot . Däremot har redan utvisat 54 kurder, så varken min eller kurdernas oro är obefogad. Ska jag tolka utrikesministerns svar som att inte kommer att gå till mötes och att kurderna kan känna sig trygga här i ? Vi har både en bra relation med och bra relationer med kurder och kurdiska organisationer, vilket vi naturligtvis kommer att fortsätta med. Enligt iranska myndigheter ska den svenskiranska KI-forskaren avrättas i . gick Amnesty ut i ett pressmeddelande där det slår fast att alltmer pekar på att den iranska regimen använder Djalalis liv som en bricka i ett hänsynslöst politiskt spel där hotet om avrättning skärps om inte deras krav möts. Kravet är troligtvis att försöka tvinga att frige den före detta fångvaktare som står åtalad för att ha varit delaktig i avrättningar av hundratals politiska fångar i . Jag vill därför fråga utrikesministern: Vad gör regeringen i denna gisslansituation när så uppenbart försöker påverka en rättsprocess? Vi ser liknande agerande gentemot exempelvis . Vi vill försäkra oss om att regeringen nu gör gemensam sak med andra europeiska länder då tiden för tyst diplomati är över. Tack, , för frågan! Det är naturligtvis helt oacceptabelt att Ahmadreza Djalali fortfarande sitter fängslad, att inte har fått konsulärt tillträde till honom på alla dessa år och att han inte friges på humanitära grunder, vilket regeringen har krävt. Vi har varit mycket tydliga och högljudda i det här ärendet. Men naturligtvis har vi både högljudd diplomati och tyst diplomati. Vi anstränger oss till det yttersta för att få honom fri. träffade jag Djalalis fru och dotter och diskuterade det. Så fort vi fick höra om att den eventuella avrättningen skulle ske ringde jag till min iranske kollega och begärde fortsatt att Djalali skulle friges. vet vi att datumet är framflyttat, och vi hoppas att det inte sker. Tack för svaret! Det är inte bara som vi hoppas. Det får inte ske. har tidigare pratat mycket om att det är ett konsulärt ärende och att man har gjort stora ansträngningar från svensk sida. Det betvivlar jag inte. Men i det här fallet ser man att det är större än endast detta fall. utövar påtryckningar om andra fångar och på andra europeiska länder, exempelvis. Jag undrar vad gör för att samverka tillsammans med de berörda länderna i detta kritiska skede. Jag kan försäkra att vi har många kontakter med olika länder. Jag kan också säga att svenskt rättsväsen är helt skilt från politiken, vilket gör att svenskt rättsväsen kommer att fullfölja sitt arbete utan några som helst politiska påtryckningar. Det viktigaste är att vi fortsätter att kämpa för att Ahmadreza Djalali ska benådas och av humanitära skäl släppas fri. Påskkravallerna, där vi såg människor kasta stenar på polis, var en brytpunkt för . Ingen kan längre förneka att det finns separatistiska rörelser i , som är mycket starkare och mer organiserade än vad vi har trott eller velat inse. Liberalerna är väldigt tydliga i de här frågorna. Vi ska inte ha islamister på våra gator som kastar sten. Vi ska inte ha islamister i våra skolor som driver barn in i en viss ideologi, och vi ska inte heller ha islamister som har vigselrätt. Det har just uppdagats att i , som har vigselrätt, har imamer vägrat att låta kvinnor skiljas. Men de har vigselrätt. Samma man som viger en kvinna och en man vägrar alltså att låta kvinnan skiljas. Vår fråga till Socialdemokraterna är tydlig: Tänker ni ta bort vigselrätten från islamister, eller tänker ni behålla den? I den mån Liberalerna är tydliga i de här frågorna har vi nog samma uppfattning. Däremot är det inte regeringen som delar ut vigselrätt som något slags spelmarker, utan det finns tydliga regler för om man får viga människor eller inte i det här landet. Det är Kammarkollegiet som kontrollerar att dessa regler efterlevs. Ett rekvisit för att man ska få rätt att viga människor är att man respekterar skillnaden mellan det legala äktenskapet och den religiösa ceremonin. För mig är det väldigt svårt att förstå hur man kan respektera det om man inte respekterar den legala skilsmässan. Min uppfattning är att de som inte respekterar det inte heller ska ha möjlighet att viga. Att inte vilja göra någonting är också att vilja fortsätta med samma lagstiftning. Den lagstiftning vi har möjliggör för islamister att ha vigselrätt och möjliggör för samma person som viger att vägra låta en kvinna skilja sig för att hon inte har tillstånd från sin man. Liberalerna vill ändra lagstiftningen. Vi vill ändra i den lag som möjliggör för islamister att ha vigselrätt. Min fråga är väldigt tydlig: Tänker Socialdemokraterna ändra lagstiftningen så att det under inga omständigheter kommer att tillåtas att islamister viger ett par? Vi kanske har lite olika uppfattningar om vad som står i lagen. Det här är också en bredare fråga. Vi har samma diskussioner om de katolska samfunden, som ju inte accepterar skilsmässor. Jag tycker att jag var ganska tydlig med min uppfattning: Man måste respektera både det legala giftermålet och den legala skilsmässan. Annars tycker inte jag att man ska ha rätt att utföra vigslar. Jag vill ställa min fråga till statsrådet . förändrade den moderatledda regeringen reglerna för arbetskraftsinvandringen. har haft de mest liberala reglerna i världen. Det innebär att arbetstagare utnyttjas, att löner och arbetsvillkor dumpas och att seriösa företag konkurreras ut. Det göder också den organiserade brottsligheten. Det är inte bara fackföreningsrörelsen som har larmat om detta utan också myndigheter. Så kan vi inte ha det. Vi behöver ha ordning och reda i arbetskraftsinvandringen. Jag vill ställa frågan till statsrådet: Vad gör regeringen för att få bättre ordning och reda inom arbetskraftsinvandringen? Det är precis som frågeställaren säger: Under den moderatledda regeringen fick vi världens mest liberala regler för arbetskraftsinvandring, vilket har lett till att människor utnyttjas och att löner och arbetsvillkor på svensk arbetsmarknad har pressats nedåt. har vi vänt utvecklingen. Vi har infört krav på bindande anställningsavtal. Vi har ställt krav på att de som kommer som anhöriginvandrare också ska kunna försörjas. Vi har ökat kontrollerna. Vi har tillsatt utredningar om lönegolv. Vi har gjort det möjligt att ha tuffare sanktioner. Jag tror att det kommer att behövas en kombination av åtgärder. Vi har vidtagit de första, viktiga åtgärderna. Men vi behöver också ta de andra stegen. Vi behöver ett höjt lönegolv, vi behöver arbetsmarknadsprövning och vi måste ha effektivare kontroller. Tack så mycket för svaret! Det är klart att vi även kommer att behöva arbetskraftsinvandring. Men just nu finns av arbetskraftsinvandrarna i de områden där det inte råder brist på arbetskraft. Hur kan vi se till att arbetskraftsinvandringen finns på de områden där den behövs men inte på de områden där den inte behövs? Och vad gör vi åt att reglerna för detta utnyttjas och att arbetstagare har väldigt dåliga arbetsvillkor? Jag menar att det finns tre åtgärder för att styra mot det här. Det är arbetsmarknadsprövning, så att vi ser till att arbetskraftsinvandring faktiskt sker till de områden där vi har brist. Det är också ett höjt lönegolv, så att vi ser till att de som kommer till som arbetskraftsinvandrare får bra och rimliga löner som man kan leva gott på. Det behövs dessutom kontroll och sanktioner som gör att de här reglerna efterlevs. Problemen med det mångkulturella samhällsbygget blir allt tydligare. Vårt västerländska sätt att leva och verka i vårt land, , utmanas av främmande medeltida värderingar. Som vanligt ligger Socialdemokraterna steget efter. De såg det inte komma. Avslöjanden om olaglig verksamhet som så kallade njutningsäktenskap inom islam rättfärdigar sexköp likt prostitution. Detta sker som kvinnor efter en svenskt godkänd skilsmässa ändå mot sin vilja och i hederns namn fortfarande anses tillhöra sin oönskade make - om han vill ha det så. Hur ska integrationsministern se till att svensk lag följs och stoppa det parallella kvinnofientliga samhället? Min fråga går till utrikesminister . är det snart sedan brutalt marscherade in i . Vi har från sida arbetat brett för att stötta humanitärt och ekonomiskt men också militärt. Vi har i den här kammaren med snabbhet säkrat två paket som också har innehållit militärt stöd till - till försvar, som så framgångsrikt upprätthåller kampen för sitt territorium mot rysk övermakt. Min fråga är: När får vi se det tredje paketet till ? Jag håller helt med om att den invasion som gjorde av ett demokratiskt, suveränt och alliansfritt land som dess granne, som icke hotade över huvud taget, är den största och vidrigaste aggression som har skett sedan . har som sagt skänkt både direkt krigsmateriel och så att Försvarsmakten ska kunna köpa vapen som man vill. Vi förbereder nu ett tredje paket. satt bland andra jag för mitt parti och statsrådet och skulle förhandla fram nationella åtgärder mot våldsbejakande extremism och terrorism. Ett av Liberalernas främsta krav då, , var att inga offentliga bidrag och medel skulle gå till att genom statsbidrag finansiera samfund eller organisationer som motverkar grundläggande demokratiska värderingar. kom det ett förslag. Jag menar att det är lite sent. Det har gått . Men det är bättre än ingenting. En del i vårt krav var dock att genomföra skärpningar inte bara för staten utan även för kommuner och regioner, som fördelar ut till olika föreningar. Min fråga till statsrådet är: Var i detta förslag finns den skärpningen? Jag ska väl bara för ordningens skull säga att den här frågan sorterar under och kulturministern. Men jag ska ändå försöka ge frågeställaren ett svar. Grunden här är precis det som säger: Vi var för överens om att inga offentliga medel skulle gå till dem som inte lever upp till våra demokratiska värderingar. har vi tagit det första steget när det gäller trossamfunden och det statliga stödet. Tanken är att detta ska fungera som en styråra även för andra offentliga bidragsgivare, men som jag har förstått det utesluter inte detta att det kommer att komma ytterligare förslag för att reglera bidragsgivningen från kommuner och regioner. Jag och kan dock här i kammaren sända en tydlig signal till dem som sitter på bidragspengar i kommuner och regioner: Lyssna på den expertorganisation som byggs upp! Följ de råden, och ge inte en krona till dem som inte följer demokratiska värderingar! Min fråga är till statsrådet och gäller vindkraftsutbyggnaden i . Vi har redan diskuterat den lite grann här under frågestunden. Jag bor i och representerar här i , och det vi som bor där ser är höga elpriser i elprisområde 4. Detta är ett problem både för klimatet och för utvecklingen i vår del av landet. Det är ett samhällsproblem som blir allt större. Men vi ser också den stora potentialen i vindkraftsutbyggnaden. Vi ser en potential att kunna bidra till att rädda klimatet på global nivå, men vi ser också en chans att sänka elpriserna genom en fortsatt utbyggnad. Min fråga är egentligen: Vad gör regeringen just nu för att öka utbyggnaden i av gärna havsbaserad vindkraft men också vindkraft på land? Vad har man för åtgärder för tillfället, och vad kan man göra ytterligare för att stärka den här utvecklingen? Tack för frågan, ! Det är angeläget att vi bygger mer energiproduktion i - i hela , men naturligtvis särskilt i där behovet är störst. Det är viktigt för klimatmålen och för självständighet, men det är också viktigt för jobb och tillväxt och för att våra hushåll ska ha tillgång till el. Vi har flera arbeten som pågår. Ett är att se över en incitamentsmodell för fler kommuner att kunna och vilja säga ja genom att de närboende eller kommunerna i närheten skulle kunna få del, eller en större del, av de fördelar som detta ger ekonomiskt. En annan sak vi behöver jobba med är att se hur vi kan utveckla det kommunala vetot så att kommunerna kan komma med sitt veto och ange varför de säger nej. En tredje sak vi behöver jobba med är kompetens- och personalförsörjningen. Ett annat spår är allmänhetens acceptans. Jag vet att det i närheten av där själv bor finns möjlighet att göra hela energipositivt med en vindkraftspark. Det är väldigt viktigt för framtiden. Förutsättningar för familjer att få ett lån på banken för att bygga småhus skiljer sig en del beroende på var i landet man vill bo och bygga sitt hem. Vill man bygga ett hus i anslutning till ett mer expansivt område är det lättare att få bättre villkor från banken, då man kan förmoda att värdet på huset blir högre och att det stiger efter det att huset är färdigställt, till skillnad från om man i stället bygger på lands- eller glesbygd. I min hemkommun fick exempelvis en person som ville bygga sitt hus där rådet av sin bank att bygga i den mer expansiva grannkommunen i stället, för att få lånet beviljat. Därav min fråga till finansmarknadsministern: I vilken utsträckning kan man anse att staten och regeringen har ett ansvar för en mer likvärdig och rättvis bolånemarknad i hela ? Jag vill tacka för frågan. Det är självklart att man ska kunna bo och leva i hela landet. Det är viktigt att vi ser till att det finns hyresrätter i hela landet. Vi hade ett bra investeringsstöd för sådan byggnation, som tyvärr parti avlägsnade i den budget ni fattade beslut om . När det gäller lån till boenden tycker jag att det är fullt rimligt att bankerna värderar de säkerheter de får för lånen och att en säkerhet som har ett större värde också tillmäts ett större värde. Det har en inneboende logik. Jag tror inte att vi ska ta vägen via bankerna för att åtgärda den regionala ojämlikhet som råder i landet. Jag tror att vi ska använda helt andra politiska medel för detta. Min fråga är riktad till statsrådet . Ekonomiska problem kan drabba alla. De som hamnar i ekonomisk kris och inte klarar att betala sina räkningar eller betalar sina skulder med lån hamnar i en ond spiral där lån tas för att hantera situationen. Personer med låg inkomst löper större risk för skuldproblem. uppstår problemen i samband med livsförändringar, till exempel sjukskrivning, arbetslöshet, konkurs, skilsmässa eller dödsfall i familjen. Överskuldsättningen kan också bero på konsumenternas eget beteende, exempelvis om de har tagit för många krediter. Andra har svårt att förstå information om krediter eller har problem med någon typ av beroende såsom spelande. Vi kunde följa olika reportage från SVT om människor som drabbats av den här skuldsättningen. Det var förödande historier, bland annat från . Man beräknar att skuldberget som privatpersoner inte kan betala är 87 miljarder. Hur kommer regeringen att motverka överskuldsättningen? Tack för frågan, Mubarik ! Helt riktigt är det en tragedi när människor blir överskuldsatta, hamnar hos kronofogden och får leva under mycket påvra omständigheter . Det tar vi på största allvar. Regeringen har gjort en del. Vi har infört ett tak för räntor. Vi har begränsat möjligheterna att bedriva marknadsföring. Vi har också tagit bort förvalet vid köp på internet. Men det är uppenbart att mer måste göras. Just nu utreder vi möjligheter att gå vidare - se över en striktare marknadsföringslagstiftning, återigen se över vad den högsta ränta man ska kunna ta ska vara och hur den ska betalas tillbaka men inte minst kräva en mer strikt kreditprövning på basis av ett centralt skuldregister, vilket krävs för att lyckas med det. Detta utreder vi just . Det tar ytterligare någon tid, är jag ledsen att säga. Men vi jobbar hårt med frågan, för det är en angelägen fråga. I ett inslag från pratade vår energiminister på temat elbrist och höga elpriser. Bland annat sa han att man kan ha olika bilder av verkligheten. I inslaget framkom också att man har valt åsikter i debattartiklar framför fakta i vetenskapliga rapporter. Det kan kanske ge en viss förklaring till att man inte förstår varför elpriserna blir högre när man lägger ned kärnkraftsreaktorer i , och också till det man fört fram om att det är havsbaserad vindkraft, som kommer att byggas , som kommer att se till att vi åter får låga elpriser - någonting som avslöjas som omöjliga löften. Planeringshorisonten där är nu lika lång som för kärnkraftsprojekt runt om i . Därför, fru talman, vill jag fråga om vi kan förvänta oss av regeringen att det kommer några positionsförflyttningar eller om man kommer att fortsätta förlita sig på dessa alternativa bilder av verkligheten. Jag konstaterar att i den intervju som refererar till är det en del som är bortklippt, inte minst från ägarna till kärnkraftverken som förklarar varför de på marknadsmässiga grunder, trots att den socialdemokratiskt ledda regeringen tog bort punktskatten på kärnkraft, valde att gå vidare med nedläggningen av kärnkraften, för att man annars riskerade en prishöjning. Icke desto mindre undrar jag vad egentligen menar med positionsförflyttning. Jag har varit väldigt tydlig. Den kärnkraft vi har är viktig. behöver vindkraft, havsbaserad vindkraft och vattenkraft, som är ryggraden i vår energiproduktion. Vi behöver alla de här kraftslagen. Men till skillnad från parti är inte mitt parti klimatförnekare som förlitar sig på något som kanske kan komma 2035 i stället för vindkraften, som vi har här och . Vi behöver både och, och vi är beredda att satsa på det. I denna kammare har vi debatterat digitalisering och bredbandsutbyggnad. försökte vi i debatten få ministrar att inse att man till och med för att mjölka kor behöver internetuppkoppling. sker i norra , vilket vi inte ens kunnat drömma om, en industrialisering som kräver en samhällssamling kring detta. Digitalisering och bredbandsutbyggnad är en grundförutsättning för att denna tillväxt ska kunna bli av. Jag har därför en fråga till digitaliseringsministern: Vad gör man från regeringens sida för att underlätta för denna tillväxt i norra , för företag men även för privatpersoner som ska bosätta sig där? Tack, , för frågan! Digitaliseringen är avgörande. Den är vår tids stora förändringskraft, som har möjligheten att förbättra vårt samhälle avsevärt - kanske i ännu högre grad än industrialiseringen eller boktryckarkonsten gjorde. Därför måste alla kunna ta del av den, och då är fiberutbyggnaden oerhört avgörande. Regeringen har antagit en förordning om stöd för tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet. jobbar också med uppdraget att främja god mobiltäckning i hela landet. Här handlar det om att kunna dela ut de stora medel som regeringen har avsatt för fiberutbyggnaden till många aktörer för att fiberuppkopplingen ska kunna byggas ut. PTS utvärderar också andra lösningar förutom fiber - telefoni och andra lösningar. Vi remitterar också ett förslag om undantag från lokaliseringsprincipen så att kommuner på landsbygden ska kunna hjälpa varandra att bygga ut nätet, för att vi ska få bort de kala fläckarna. Min fråga går till . Socialdemokraternas politik må vara en nitlott för deras väljare. Men Socialdemokraterna säljer också nitlotter med stor förtjänst. får partiet in genom moraliskt tveksam försäljning av olika spel och lotter - en försäljning som omfattas av särlagstiftning och som en majoritet av riktat tillkännagivanden mot. Särlagstiftningen undantar till exempel försäljningen från skriftlighetskravet vid telefonförsäljning. Socialdemokraterna har också kunnat sälja på kredit efter att ha övertalat spelberoende att köpa deras nitlotter. Med anledning av att denna tveksamma försäljning har blivit Socialdemokraternas bästa kassako vill jag fråga vilken annan särlagstiftning han kan tänka sig att införa för politiska partier på finansmarknadsområdet. Jag vill tacka för frågan. Jag är emellertid lite förbluffad över den; jag är inte bekant med att vi står i begrepp att införa någon sådan lagstiftning. Men i det ärende som väcks i frågan kan jag konstatera att vi tillsatte en utredning för att titta på detta förhållande. Det gjorde vi delvis på inrådan av i det tillkännagivande som nämndes. Utredningen avrådde från att förändra den förhandenvarande ordningen, mycket på grund av att detta ju inte är något unikt lotteri. Det finns andra organisationer som använder sig av samma former för sitt arbete, som stöder forskning om bröstcancer och andra, rätt angelägna, ändamål. Som läget är ser jag inte framför mig att regeringen avser att komma med någon särlagstiftning i denna fråga. Jag uppfattade inte heller detta som ett anspråk från frågeställarens sida. De svenska konsulaten i utlandet är till för att stötta svenskar, inte minst när de befinner sig i en nödsituation eller om speciella omständigheter råder. Ett exempel på en sådan omständighet är den numera ganska långtgående nedstängningen av i , där det finns familjer som har varit inlåsta i sina hem i utan att kunna komma ut. Jag tror inte att jag är ensam om att ha fått mejl från svenskar boende i , utan jag är övertygad om att även regeringen har nåtts av vädjande brev där de berättar att det svenska konsulatet inte hjälper dem när de ber om det. Min fråga till utrikesministern är: Avser hon att göra något för att se till att de får den hjälp de har rätt till? har fått ett skriftligt svar på denna fråga. Situationen i är väldigt försämrad på grund av covidläget. Vi har på flera orter runt om i världen haft begränsade möjligheter att fullt ut göra det konsulära och det diplomatiska arbetet, på grund av att det inte har varit möjligt att lämna bostäder och arbetsplatser på samma sätt som när det inte är pandemi. Men jag hoppas naturligtvis att även ska bli fritt från denna situation, som har gjort att det har varit ett väldigt starkt tryck på människor - på dem som kommer utifrån men framför allt på medborgarna i . Frågestunden var härmed avslutad.