kam-fs · H9C120220203fs · 2022-02-03 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Utbildningsminister (S) Landsbygsminister (S) Näringsminister (S) Skolminister (S) Utbildningsminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Jag skulle vilja fråga skolministern hur det är möjligt att det har tagit från att fattade sitt första beslut om att centralt rättade digitala nationella prov ska införas till att vi nu står i en situation där varken regeringen eller har en lösning på plats. Nationella prov är bra för elever, för skolor och ytterst för . Men proven fungerar inte fullt ut bra . De rättas olika, och resultatet kan inte jämföras. Kopplingen mellan nationella prov och betygssättningen är inte som den ska vara. Lösningen är en central rättning så att man får en likvärdighet och en möjlighet att jämföra både elever och skolor och mellan kommuner och ytterst hur det går för som helhet för att kunna få ett underlag för politiska beslut. Hur är det ens möjligt att det har kunnat ta och att proven fortfarande inte är på plats? Jag är glad att frågan ställs. Det är väldigt viktigt för oss att vi kan säkerställa detta. Att översätta en lärares bedömning genom ett digitalt verktyg är någonting som är både komplicerat och svårt. Vi måste förstå att det inte är en enkel uppgift. En sak är att frigöra resurser för att skapa ett system som håller för tusentals elever. Det kommer att ta sin tid. En annan sak är att centralt rättade prov också kräver att det finns lärare tillgängliga som har den kvaliteten att utföra den uppgiften. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi arbetar på det. Jag ser gärna fram emot ett prov . Faktum är att det är första gången fattade beslut om att de centralt rättade digitala proven skulle införas. Eter det har regeringen bildligt talat suttit på sina händer. har stretat emot, och någon lösning är tyvärr ännu inte på plats. Jag vill fråga skolministern: hon här ge ett tydligt datum när de centralt rättade av önskade nationella proven kan vara på plats? Jag kan inte ge ett tydligt datum. Jag vet att man jobbar på det, och man gör det bästa. Jag vill också upplysa om att vi har genomgått en pandemi som har ställt allting på ända. Vi har inte ens kunnat genomföra proven. har vi en väldigt luddig och svår läroplan som är svår att följa för både lärare och elever. Därför genomför vi reformer av den. Det kommer också att hjälpa oss att digitalisera nationella prov så att vi kan göra dem likvärdiga och så att de visar vad eleverna kan. Jag har en fråga till utbildningsminister . Efter en motion från beslutade att stoppa det kommunala stödet till . har stora kommuner som , med flera redan gjort det. har alltså landets femte största kommun gjort samma sak. Att allt fler kommuner så som väljer att göra det beror på studieförbundets kopplingar till islamism och i synnerhet till Muslimska . Det jag undrar är hur det kommer sig att regeringen tillåter att det går via till Ibn Rushd trots allt detta. När kommer regeringen att göra som allt fler kommuner och se till att statsbidrag för folkbildning inte hamnar i islamisters fickor? Tack för frågan! I har vi en folkbildningsverksamhet som vi ska vara stolta över. Tack vare våra studieförbund har vi studiecirklar och folkbildning i landets samtliga kommuner. De studieförbund som åtnjuter statligt eller allmänt stöd ska självklart verka i demokratins intresse och demokratins syfte. Det ska finnas tydliga demokratikriterier. I är det , en fristående organisation, som ser till att fördela de medel som går till studieförbunden. Jag har för avsikt att noga följa hur fullgör sitt arbete. Jag kommer också att i väldigt stor utsträckning respektera att folkbildningen ska vara fri och ha en armlängds avstånd till politiken. Men att studieförbunden ska följa demokratins principer, därom ska ingen tvekan råda. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Socialdemokraterna har under två mandatperioder i regeringsställning inte genomfört reformer som stoppar alla dessa miljoner i statsbidrag till islamistkopplade organisationer som Ibn Rushd. Det är en proposition på gång om nya demokrativillkor vid bidragsgivning till civilsamhället. Men den kommer att behandlas först efter valet. När regeringen inte har lyckats genomföra förslag och sätta ned foten mot bidrag till islamism under två hela mandatperioder, varför ska någon tro att ni kommer att lyckas med det nu? Det är riktigt att vi på regeringens initiativ har haft en utredning som för att se över demokrativillkoren. Det speglar regeringens högt ställda ambitioner att studieförbund ska leva upp till de villkor som en demokratisk rättsstat kräver. Att det har tagit lite att få förslagen färdiga från den utredning som frågeställaren nämner beror bland annat på att det har kommit in synpunkter från som kan ge oss en ännu mer rättssäker och bättre tillämpning. Det kommer vi naturligtvis att ta hänsyn till. Min fråga går till landsbygdsministern rörande kostnadskrisen i jordbruket, som är högst alarmerande. Dagens rapport som kom från instämmer i stort i LRF:s bedömningar att det innebär att tappar man inkomster i storleksordningen 2 miljarder, det vill säga 25 procents inkomstbortfall. Det är helt dramatiskt. De som drabbas främst är de unga, de nyinvesterade, de svagare jordbruksbygderna och den djurproduktion som har långa ledtider för att ställa om sig. har drivit på att vi ska få en nödmiljard. Men vi har också drivit på för att vi ska dubblera nedsättningar av dieselskatten till litern. Min fråga till landsbygdsministern är: Vad vill regeringen göra? De signaler som kom på miljö- och jordbruksutskottets möte från statssekreteraren var synnerligen passiva. Tack, , för frågan! presenterade sin sektorsanalys , och den måste vi naturligtvis gå igenom. Jag har inte hunnit göra det på djupet än; jag kan bara konstatera att det såg ungefär likadant ut och 2021 i analysen. Däremot kunde man se att kostnadsökningarna, precis som ledamoten säger, stack iväg och att det ser besvärligt ut . Det gäller inte alla branscher inom jordbruket, men flera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund måste regeringen, jag och departementet, ta möjligheten att analysera rapporten och återkomma väldigt snart med en bedömning av vad som ska göras. Vad en regering inte kan göra är att ha analysen klar i förväg. En regering kan ju inte bara sticka upp fingret i luften och säga: Det är det här och det här som krävs! har vi fått sektorsanalys, så nu kan vi också göra bedömningen. Utöver detta läge finns också ett väldigt osäkert omvärldsläge, som inte tar hänsyn till. Oavsett om det eskalerar eller inte gör det att kostnadskrisen med all säkerhet kommer att bli långvarig. Därför finns det ett väldigt stort behov av snabba åtgärder från regeringen. Det går liksom inte att ducka . Det finns också ett stort behov av långsiktiga åtgärder för att stärka konkurrenskraften om vi ska ha något jordbruk kvar. Fru talman och ! Regeringen vill precis som och hela riksdag, faktiskt, se en ökad livsmedelsproduktion. Det har vi gjort klart tillsammans i livsmedelsstrategin. Som jag sa har den analys vi har väntat på från nu kommit - den kom - och LRF:s analys kom . I och med det ska vi göra en bedömning. Men kan jag säga att jag inte utesluter några åtgärder. Min fråga går till näringsminister . Det har inte undgått någon som följer nyheter om energirelaterade frågor eller frågor över huvud taget om bränslepriser och el hur detta drabbar oss i . Det finns givetvis branscher som drabbas olika hårt beroende på hur avtal om bortsättning och andra uppdrag är utformade. Men allt kommer att drabba oss konsumenter. I värsta fall tappar vi dessa företag, som då ersätts med utländska alternativ. Det är inte bra för oss av massor av anledningar. Det kan handla om transportföretag, åkerier, skogsföretag och bönder - ja, alla som saknar alternativ till exempelvis fordon som måste använda diesel. Det handlar om företag som drabbas oproportionerligt och som rent av riskerar att slås ut av de höga dieselpriserna. Vad kan eller ska regeringen göra för att dämpa konsekvenserna för dessa företag? Tack för frågan, ! Jag tycker att du fångar en väldigt svår fråga för det svenska näringslivet just nu: att det har blivit så stor fluktuation i prissättningen. Och det gäller inte bara dieselpriset, utan det gäller också insatsprodukter för företag och andra råmaterial. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det här ställer till stora problem. Många företag är beroende av förutsägbarhet. Inget av de företag som har stora problem sa till regeringen , när priserna var väldigt låga: är det att höja kostnaden! Utslaget blir det ungefär lika. Men det är ett verkligt problem för många bolag att priserna har gått upp så mycket. Inflationen börjar ta fart, och vi har sett många andra ekonomier där inflationen visar en tendens att stiga väldigt snabbt. Regeringen följer detta noga. Både för företag och för enskilda individer är det naturligtvis väldigt besvärande med de priser vi ser . Tack, statsrådet, för svaret! Jag saknade dock något om konsekvenserna eller ett besked om vad regeringen tänker göra för de här företagen. Att det var låga priser på grund av pandemin hjälper föga. Det var som priserna var låga, och det hjälper föga för de företag som inte kan ta igen det här på priset när de kör sina uppdrag och gör det de lever på, helt enkelt. Jag saknar fortfarande svaret. Vad kommer regeringen att göra för att dämpa konsekvenserna? Annars har vi utländska företag som tar de här jobben. Det är väldigt svårt för regeringen att parera prissättningen på en marknad månad för månad. Det måste vara mer uthålligt än så. Jag har inte hört någon lägga fram förslag om att företag ska få särskilda lättnader i energiskatter eller bränsleskatter. Men vi följer frågan noga, och det är helt riktigt att om detta är en ihållande tendens kan det finnas stora risker för företag i när det gäller både jobb och utvecklingsmöjligheter . Det är oroande, ja. Under Socialdemokraternas tid vid makten har otryggheten i skolan ökat. Varannan lärare i årskurs 1-6 uppger att man har utsatts för våld. Var femte elev i årskurs 9 känner sig inte trygg i skolan. Vi behöver därför ta kommandot och återupprätta ordning och trygghet i skolan. Socialdemokraterna har haft på sig. Man har misslyckats totalt. Väldigt många barn och familjer har blivit svikna. Min fråga lyder därför: Vilka konkreta åtgärder tänker skolminister föreslå för att skapa ordning och trygghet i skolan så att barnen behandlas med respekt? och jag delar oron för elever och lärare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Regeringen lägger fram en plan där vi ger både lärare och rektorer ökad befogenhet. Det gläder mig att fler i kommer att rösta för förslaget. Detta är prioriterat. Vi har också tillskjutit många miljarder, för lärare behöver kollegor. Vi kommer att jobba med fler insatser som har med de här sakerna att göra. I planen finns bland annat åtgärder för systematisk uppföljning både på nationell och på lokal nivå för att vi ska upptäcka och kunna åtgärda saker på en gång. handlar det om befogenheter och rättigheter att ingripa och fatta beslut om åtgärder, till exempel att omplacera elever som stör andra. Det behövs fler vuxna i skolan, det behövs fler stödåtgärder och vi behöver stärka både lärarnas ledarskap och föräldraansvaret. Men det är också så att de elever som inte behandlar andra med respekt utan som hotar, kränker och använder våld behöver kunna omplaceras än . I den plan som regeringen nu har ute på remiss finns dock inte förslaget om att man ska kunna ändra gränsen med. Är det också skolministerns uppfattning? I förslaget finns en förlängning av möjligheten att omplacera elever och vidta åtgärder. Vi har även en plan som handlar om resursskolor. Vi kan inte bara avskilja elever, utan vi måste ge dem verkliga möjligheter att lyckas i skolan. Planen ger befogenhet och behörighet att vidta åtgärder både för lärare och för rektorer. Det handlar också om att se till att de här eleverna får en skolgång så att de kan finna sig till rätta i samhället och skaffa sig ett jobb. Min fråga går till landsbygdsminister . Det gäller bönderna. Vi i står inför stora utmaningar. Vi har en energikris. Alla är drabbade. Regeringen går ut med stora stöd till vissa av de drabbade. Sjukvården ska få 11 miljarder, och ni vill ge bidrag till pensionärerna med mer . Stigande bränslepriser drabbar pendlarna på landsbygden. De höga elpriserna drabbar de flesta. Åkeribranschen har det, som vi hör, mycket tufft. Växthusodlarna, som är livsmedelsproducenter, tvingas stänga ned sina växthus på grund av höga elpriser. Bönderna drabbas oerhört hårt av stigande priser på handelsgödsel, foder och bränsle. Många riskerar nu att under stor vånda få lägga ned sina lantbruk. Det är ju vår snart, hoppas vi alla, och ska det sås. Min fråga är: Är bönderna en prioriterad grupp? Det är besvärligt i jordbruket just . Därför träffade jag också LRF:s ordförande bland det första jag gjorde som nyutsedd minister. Han presenterade då kostnadsläget. Men man kan inte bara ta kostnadsläget; en minister måste också titta på intäktsläget. Den analysen fick vi : Hur ser sektorsanalysen ut? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Som jag försökte förklara i ett tidigare inlägg är jordbruket enormt viktigt för . En bonde ser inte bara till att vi får en god livsmedelsproduktion; han eller hon ser också till att vi får landsbygdsutveckling, skapar fler jobb etcetera. Som jag sa tidigare: Låt mig nu ta den här sektorsanalysen och göra en bedömning av den, så ska jag återkomma. Jag tackar landsbygdsministern för svaret. Då blir min enkla fråga, för alla de bönder som sitter och undrar och ser sina priser stiga: Är bönder, speciellt unga bönder som har tagit över i ett generationsskifte och som just nu riskerar att behöva lägga ned sina lantbruk, en prioriterad grupp för regeringen? Ja, det vill jag verkligen säga. Under min som minister presenterade jag 64 miljarder i den gemensamma jordbruksstrategiska planen, och där är unga jordbrukare utpekade med större satsningar för att vi ska kunna se fler unga jordbrukare men också för att vi ska kunna se generationsskiften. Det görs alltså mycket på området. Vi har en livsmedelsstrategi. Vi har levererat 64 miljarder, och där har alla politiska partier faktiskt bidragit. Jag har också en fråga till landsbygdsministern. Klimatomställningen är ju akut, men den måste också vara rättvis. Alla måste med när vi bygger det gröna folkhemmet. Men när människor som är beroende av bil drabbas av höga bränslepriser tävlar nu partierna om att sänka priset på klimatutsläpp eller, ännu värre, göra så att utsläppen ökar. Det är en mycket farlig utveckling. Vi måste säkerställa att människor har råd att leva, bo och transportera sig på landsbygden utan att för den skull dra ned på ambitionerna i omställningen. presenterade fem förslag, riktade direkt till landsbygden, för att underlätta omställning. Det handlade om sänkt skatt i landsbygdskommuner, höjd klimatbonus för köp av elbil, införande av en skrotningspremie, nya laddstolpar och hemmaladdning. Jag vill fråga landsbygdsministern om de här idéerna är något som regeringen kan tänka sig att ställa sig bakom. Det är verkligen så att vi har ett beroende av produkter producerade i i stället för att ha en inhemsk produktion av biodrivmedel som möjliggör att med mer produktion också kunna ha bättre priser. Det är ett besvärligt läge. Besvärligast är det kanske där man har långa avstånd, till exempel där jag bor, där det tar att ta sig någonstans. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Men jag vill också säga vad regeringen redan har gjort tillsammans med . Vi har sänkt skatten som ett glesbygdsavdrag om man bor på glesbygd och i stödområde A. Vi har ett glesbygdsavdrag på det som vi alla som har bil betalar till Transportstyrelsen . Vi har alltså gjort åtgärder. Om vi ska göra mer åtgärder eller inte kan jag inte svara på , men jag kan säga att läget är besvärligt. Jag tackar så mycket för svaret. Jag är glad att landsbygdsministern nämner beroendet av olja upptagen långt borta i stället för satsningar på närproduktionen. Vi ser nu hur de förslag som läggs fram om reducerad kvotplikt slår direkt mot de företag som faktiskt vill vara en del av omställningen och stärka motståndskraft. Vi har gjort mycket bra , men mer behöver uppenbarligen göras. Därför skulle jag vilja fråga hur regeringen tänker stärka landsbygden framöver så att den också kan vara med i omställningen. har vi till exempel en satsning på biogas i Klimatklivet. Den ökar enormt mycket så att vi kan producera mer biogas. Också med tanke på jordbrukets situation, som vi pratade om tidigare, är det väldigt viktigt. Det kommer också elladdstolpar, snabbladdstolpar, i de vita fläckarna. Det är på många sätt regeringen vill stärka landsbygden. Landsbygden behöver också infrastruktur, och därför finns det en extra satsning på vägar, till exempel landsbygdsvägar, och mycket mer. Min fråga är till skolministern. Jag har besökt ett flertal skolor den senaste månaden. Den sista frågan de ställer är: Vad har du för tips inför gymnasievalet? Det vittnar om att det är väldigt många elever som tänker och tar hänsyn till olika faktorer inför valet av gymnasieprogram. Regeringen har ju föreslagit att återinföra högskolebehörigheten på gymnasieskolans yrkesprogram. Detta var någonting som togs bort 2011 av den dåvarande alliansregeringen. Vi var väldigt många som redan då varnade för att det här skulle innebära minskad social rörlighet och cementerade klassklyftor, men också att det skulle leda till färre sökande. har vi facit. Det är färre sökande. Det uppfattas som mindre attraktivt att gå ett yrkesprogram. Med anledning av det vill jag fråga statsrådet hur hon ser på förslaget som man nu går fram med, vilken analys man har gjort och varför det egentligen är viktigt med högskolebehörighet på yrkesprogrammen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det här förslaget ligger mig väldigt varmt om hjärtat. Jag tror att det finns många ungdomar där ute som vill jobba med någonting som är meningsfullt, när saker blir någonting. Det snabbaste sättet att bli vd, företagare eller entreprenör kanske är yrkesutbildningen. har den stigmatiserats eftersom den ibland har förknippats med introduktionsprogram och enklare utbildningar. Detta är dock någonting som och alla fackliga organisationer står bakom, och det är för mig en kvalitetsstämpel. Framför allt elevorganisationerna säger: Ge oss tillbaka möjligheten! Jag vet att förslaget har legat på bordet förut, men jag tror att vi nu ser det med nya ögon. Jag tackar för svaret. Detta är en väldigt viktig fråga för väldigt många. Precis som skolministern säger är det olika branscher och fackförbund, och framför allt väldigt många som jobbar inom besöksnäringen, som lyfter detta som väldigt viktigt. Vi behöver fler som väljer dessa program och inte färre. Och vi ska ju vara möjliggörare. Vi ska inte stänga dörrar tidigt för unga. Men jag vill ändå ställa en följdfråga. Avser skolministern att med detta förslag också stärka kvaliteten generellt i utbildningen? Samarbetet med näringslivet som sker via är en viktig del av detta. Även de andra förslag som ligger under statsrådet angående anpassning efter näringslivets behov av de utbildningar som vi genomför är viktiga delar. Ska vi lyckas med uppdraget att ge alla elever i en möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden tror jag att det måste finnas en nära dialog med både näringslivet och välfärden, som kommer att behöva alla den kan få. avtal med Rosatoms Tvel om kärnbränsleleveranser har lyfts i denna kammare ett flertal gånger. Vi som ställer frågor undrar varför det inte har gjorts någon säkerhetspolitisk analys kring detta avtal, särskilt med tanke på det djupt problematiska säkerhetsläge som vi befinner oss i just . har fattat beslut om att statliga bolag ska analysera huruvida de till någon del bedriver verksamhet som är av betydelse för säkerhet. Det gör att det framstår som ännu mer märkligt att regeringen inte kan presentera en analys av hur de ser på de säkerhetspolitiska konsekvenserna av att har slutit detta avtal med Tvel, ett bolag som är helt kontrollerat av . Min fråga är därför om näringsministern avser att vidta några initiativ för att en sådan granskning genomförs. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack för frågan, ! Det är en fråga som såklart bestämmer över i bolagsportföljen. Det är ingenting som regeringen bestämmer över. Efter att det har varit medieuppgifter om detta har jag varit i kontakt med för att få veta hur de bedömer det, och de har svarat mig att de har valt att använda flera olika leverantörer för att öka säkerheten när det gäller tillgången till bränsle till det svenska kärnkraftsprogrammet. I övrigt sa bolaget att de följer rekommendationer när det gäller handel med bränsle till kärnkraftsreaktorerna. Därför frågade mig om UD har gjort en annan bedömning, och det säger att de inte har gjort. Naturligtvis ska alla bolag följa de rekommendationer som UD ger. De har alltså följt de regler som finns runt detta. Givetvis är detta en fråga för ledning, och givetvis följer de alla regler som finns. Frågan är snarare om det är rimligt. Forskare på bland annat FOI anser att det är en naiv hållning att behandla ryska företag som andra västerländska företag. Det är tydligt från alla aktörer att den här frågan kräver mer uppmärksamhet. stod här och sa att det är bra och viktigt att den här frågan belyses. Jag undrar därför om näringsministern har samma uppfattning och om han i så fall avser att belysa frågan tillsammans med . Givetvis är detta en väldigt viktig fråga för . Som känner till har också uttalat att vi ska göra säkerhetsprövning av utländska investeringar i och av våra affärer med omvärlden. Men i det här enskilda fallet som du frågar om nu har följt de regler som gäller, och det är ett bolagsbeslut i . Jag ser ingen anledning till att jag skulle följa upp det mer än att naturligtvis ha den här debatten inom regeringen och tillsammans med om vi ska göra en annan bedömning än vad vi gör . Min fråga går till statsrådet . Enligt har andelen unga tjejer som upplever svår psykisk ohälsa ökat och andelen pojkar som upplever samma sak ökat med sedan Socialdemokraterna tog över regeringsmakten . om covid-19-pandemins påverkan på folkhälsan visar att den ytterligare förvärrat den psykiska ohälsan hos unga, främst till följd av ökad isolering. gällande statens suicidpreventiva arbete visar att statens arbete inte är tillräckligt effektivt och att arbetet med suicidprevention och psykisk ohälsa måste förbättras på samtliga nivåer. Inom dessa frågor brister regeringens arbete i flera led. Det handlar om långa köer till bup, brist på tillgänglig och utbildad personal och framför allt en ökad psykisk ohälsa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Anser att regeringen under sina vid makten har gjort tillräckligt för att möta den psykiska ohälsan bland unga elever? Tack, , för frågan! Vi ska se med oro på de rapporter som kommer in om ökande psykisk ohälsa bland unga. Vi ska vara medvetna om att det här är ett område där måtten vi har inte är alltför precisa - det handlar om upplevd psykisk ohälsa. Icke desto mindre är de värda att ta på stort allvar. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder när det gäller ungas psykiska hälsa. Jag kan bara peka på de insatser som har gjorts både personalmässigt och resursmässigt till vår elevhälsovård, och kanske viktigast av allt är att vi i under pandemin har valt att ha ett helt folkhälsoperspektiv. Vi har till exempel inte stängt skolor, vilket man har gjort i så gott som alla andra länder.