kam-fs · H9C120220317fs · 2022-03-17 14:00:00 — Då är min fråga till statsrådet: åtgärder kommer regeringen att vidta inom för att snabbt öka tillgången till och kännedomen om skydd och lokaler i ens bostadsområde? Tack, ledamoten, för frågan! När det gäller totalförsvaret och krisberedskap har regeringen genomfört den största satsningen på krisberedskap och civilt försvar i modern tid. Det är också en viktig del i den överenskommelse som rådde i Försvarsberedningen. Sedan har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap en stödjande roll som bland annat handlar om att i samverkan med kommuner, myndigheter, företag och så vidare analysera särskilt allvarliga sårbarheter, hot och risker i samhället. Det handlar också om att ha en dialog med de fastighetsägare och de bostadsrättsföreningar och så vidare som hyser skyddsrum. Vi har också en särskild utredning som tittar just på skyddsrumsfrågan. Det handlar om betydelsen av det nuvarande beståndet men också om hur vi successivt ska kunna uppgradera detta. Det här är mycket riktigt en viktig fråga som regeringen har arbetat med tidigare, och det är ett arbete som kommer att behöva intensifieras som en konsekvens av det som sker i . hade ett inslag om app-taxichaufförer som organiserar sig för bättre villkor. I det inslaget hänvisades det till , där det slås fast att gig-företag inte är att betrakta som arbetsgivare och att de därmed inte har något arbetsmiljöansvar. I det inslaget intervjuades , som konstaterade att det är extra allvarligt när myndigheten påpekar att arbetsmiljöriskerna inom plattformssektorn är högre än på övriga arbetsplatser. Och han hänvisade till en sittande utredning som ser över dessa förutsättningar. Men svar imponerade inte särskilt mycket på de här app-förarna. Det imponerar dess värre inte jättemycket på mig heller. Någonting måste faktiskt ske just . Min fråga blir: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta här och för att förbättra för plattformsarbetare på svensk arbetsmarknad? Jag tackar för frågan. Jag delar uppfattningen att den bild som ges i reportaget - och den bild som de facto är verklighet på svensk arbetsmarknad för dessa arbetstagare - inte är acceptabel. Sedan tar det ju tid att förändra lagstiftning. När det gäller studie visade den inte per definition att alla gig-företag inte är att betrakta som arbetsgivare. Men i några specifika fall har domstolen kommit fram till det, och det har lett till att arbetstagare inte har det arbetsmiljöskydd som de ska ha. En åtgärd som den utredning jag hänvisade till tittar på handlar om ett utökat rådighetsansvar, som gör att de som faktiskt råder över arbetsmiljön för dessa arbetstagare ska bli ansvariga för arbetsmiljön oavsett om de i teknisk mening är att betrakta som arbetsgivare eller inte. Det är ju ett steg att gå vidare. pågår det en diskussion på europeisk nivå sedan kommissionen presenterade ett förslag kopplat till plattformsekonomin . Det kommer också att kunna få konsekvenser för dessa arbetstagares rättigheter och möjligheter att ha en god arbetsmiljö. Alltför många barn sviks av svensk skola. I serien Bokstavsbarnen i SVT:s fick vi träffa . får ångest när han går i skolan. När han stannar hemma får han ångest för att han inte är i skolan. Vi måste göra upp med den likriktningsskola som innebär att alltför många barn undervisas på samma sätt i samma klassrum trots att det går ut över de barn som har de största stödbehoven och deras familjer. Är skolministern beredd att ställa krav på att det ska finnas särskilda undervisningsgrupper på varje skola? Jag vill tacka för frågan. klubbade vi, som bekant, ett lagförslag som handlar om alla kommuners möjlighet att öppna resursskolor, för att det inte ska vara en fråga bara för större städer eller bara för fristående skolor. Det handlar också om resursfördelning. Vi tydliggör vilka resurser det är och hur de ska fördelas på ett jämlikt sätt över landet. Det är också viktigt att komma ihåg att vi har klubbat en proposition som handlar om elevhälsan. Det handlar om att elever ska kunna upptäckas tidigt och så vidare. Sedan har vi klubbat en proposition som handlar om ett likvärdigt skolval. Dessa elever har blivit bortvalda , för de är inte lönsamma på en skolmarknad. Min fråga går till . Efter flyktingvågen infördes en ny lag som gav regeringen möjligheten att införa nödregler vid massflykt till . Nödparagrafen möjliggör för kommuner att snabbt få fram olika former av modulbostäder eller andra enklare bostäder. har aviserat att vi har ett stort behov av bostäder framöver. Migrationsministern har presenterat att regeringen kommer att se över lättnader i PBL men fokuserar endast på tillfälliga och enkla ankomstboenden i form av tält. Vi har bostadsbrist i hela landet. Var ska dessa personer bo sedan? Tältläger är självklart inte ett värdigt boende i längden. Är du som ansvarig minister beredd att använda hela nödparagrafen för att skapa förutsättningar för enkla bostäder i våra kommuner? Tack, , för frågan! Det är mycket riktigt så att vi har bostadsbrist i . Regeringen har lyckats vända den utvecklingen, och det underskott på bostäder som finns minskar på mycket . Därmed inte sagt att det inte kommer att bli en utmaning under den rådande bostadsbristen. Detta innebär att vi måste förbereda oss för alla eventuella scenarier. Vi har presenterat en promemoria som vi nu har remitterat med extremt kort remisstid. Remissinstanserna har till på sig att svara. Det kommer att handla om förändringar i för att möjliggöra att de möjligheter som finns kopplat till asylinvandring också ska finnas kopplat till dem som kommer till genom massflyktsdirektivet. Det kommer att handla om att kommuner får möjlighet att ställa i ordning tillfälliga bostäder i lokaler som används till annat men också om att etablera enklare förläggningar. Det handlar om tält men inte bara om tält. Tält är inte den första åtgärden, men vi måste förbereda oss för alla scenarier. har vi ny lagstiftning på plats. Det finns klimatdeklarationer för de nya byggnader som uppförs, dock med en lång rad undantag som vi förhoppningsvis kan ta bort framöver så att alla byggnader omfattas. Det handlar helt enkelt om att byggherrar ska vara skyldiga att lämna deklarationer om vilken klimatpåverkan nyuppförda byggnader har. kunde jag glädjande nog konstatera att regeringen, även utan , valt att gå vidare med att påskynda processen för att införa också gränsvärden i klimatdeklarationerna. Min fråga handlar om att det i uppdraget till står att processen för att införa gränsvärden ska påskyndas men också att tillämpningen ska utvidgas. Jag funderar mycket över hur regeringen vill jobba vidare med det viktiga verktyget klimatdeklarationer och hur denna tillämpning skulle kunna utvidgas så att vi på riktigt kan minska byggsektorns klimatpåverkan. Tack, , för frågan! Det är mycket riktigt så att regeringen, även den nuvarande regeringen, ser införandet av klimatdeklarationer som ett viktigt instrument för att skynda på omställningen i byggsektorn. Detta är viktigt, för den står för en stor andel av våra utsläpp. Uppdraget till är att se över dels om vi kan skynda på införandet av gränsvärden, dels om vi kan utvidga tillämpningen. Det handlar bland annat om att titta på om klimatdeklarationer kan införas också vid ombyggnad och tillbyggnad. Uppdraget ska redovisas senast . Regeringen har också, lite i samma ärende, gett i uppdrag att föreslå åtgärder för hur cirkulärt byggande kan främjas. Det är klart att vi ska se till att bygga bort det underskott på bostäder som vi har och att bygga bostäder som vanligt folk har råd att bo i, men vi måste också se till att det vi bygger är hållbart. Jag har en fråga till statsrådet . De stora flyktingströmmarna från påverkar hela men framför allt grannländerna, exempelvis . är ett av de fattigaste länderna i med en befolkning på 2,6 miljoner människor, och de tar emot flest flyktingar per capita. och har haft goda bilaterala relationer, och ger ett omfattande och långsiktigt bistånd till landet. Min fråga är: Hur ser stöd till ut, och kommer det att förändras med anledning av kriget i och flyktingströmmarna därifrån? Det är absolut av största vikt att den och EU stöttar men också dess grannländer, som tar ett stort ansvar för flyktingmottagandet. När det gäller är det ett land i men inte ett EU-land. Vi finns där med svenska biståndsmedel men också med EU:s biståndsmedel, framför allt via internationella FN-organisationer, såsom UNHCR och men också UN Women. Jag besökte själv tidigare . De har tagit ett stort ansvar, men de är också väldigt tydliga med att de behöver internationellt stöd för att klara av flyktingströmmen. Vi har fyllt på stödet riktat direkt till , och jag menar att ju mer vi kan göra från svensk sida med svenskt bistånd till FN-organisationer som finns på plats, desto bättre kommer att kunna hantera den flyktingkris som vi nu står inför. Lantmäteriets fastighetsbildningsverksamhet är ineffektiv, med långa handläggningstider och höga, oförutsägbara avgifter. Så kan svidande kritik i en rapport från sammanfattas. Rapporten bekräftar det som vi moderater har påtalat , nämligen att ineffektiviteten och monopolställningen försämrar fastighetsbildningen och därigenom byggandet i . Väntetiderna har blivit längre, och avgifterna har stigit i hög takt. Projekt riskerar att bli kraftigt försenade med stigande kostnader till följd i när vi har utbredd bostadsbrist. Socialdemokraterna har haft regeringsmakten , men ingenting har hänt. Min fråga går därför till bostadsminister . När kan vi tänkas få besked från regeringen för att få ordning på Lantmäteriets handläggningstider och på fastighetsbildningen i ? Stort tack för frågan, ! Regeringen är väl medveten om att tiden för att få ett fastighetsbildningsbeslut inte är tillfredsställande. Jag har förståelse för att detta leder till frustration. Jag har också förståelse för att det leder till en vilja att bilda kommunala lantmäterimyndigheter som en lösning för enskilda kommuner och regioner. Regeringen har gjort saker som den har innehaft regeringsmakten. Vi tillsatte 2018 en helt ny styrelse och en ny generaldirektör för . Vi har gett myndigheten flera uppdrag rörande styrning och uppföljning, och mycket av det vi har gjort var en reaktion på den rapport som kom från Statskontoret. har vi fått en rapport från , som ledamoten hänvisade till. Vi håller på att titta på alla förslag som har lämnat, och vi kommer att återkomma till i gängse ordning gällande rekommendationer. Jag delar uppfattningen att vi måste korta handläggningstiderna ytterligare. Välfungerande transporter och en stark inhemsk livsmedelsproduktion är bland många andra saker också centrala delar av vår beredskap inom civilförsvaret. Trots detta har regeringen medvetet kvävt den svenska jordbrukssektorn och åkerinäringen genom extrema bränsleskatter och extrema reduktionsplikter. Gård efter gård och företag efter företag läggs nu ned. De svenska bränslepriserna ligger långt över nivåerna i grannländer som , och den fjuttiga krona som regeringen lanserade i sitt krispaket gör ingenting för att förändra det förhållandet. De ytterligare i lättnader som jordbruket kanske ska få räcker inte heller på långa vägar i det extrema läge som vi nu befinner oss i. vill se lättnader på litern. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Varför är inte regeringen, inte ens i detta krisläge, beredd att ge svenska bönder och åkare de lättnader som krävs för att de åtminstone ska kunna konkurrera på lika villkor med våra grannländer? Det är intressant att se engagemang mot de Putinpriser på bensin, diesel och annat som drabbar och . är väl annars det parti i denna riksdag som har närmast kontakter med just den regimen. Regeringen har lagt fram ett åtgärdspaket för att möta prisökningarna på drivmedel och el. Vi sänker skatten på diesel. Vi ger en drivmedelskompensation på och ytterligare om man tillhör ett stödområde. Vi fryser reduktionsplikten, och vi fyller dessutom på bonus malus-systemet så att man kan fortsätta att köpa elbilar. Till detta kommer vårändringsbudgeten, 1 miljard, som riktas direkt till landsbygden och lantbruket. Det kan vara så att vi behöver göra ytterligare insatser, men regeringen tar ansvar för att stärka också igenom denna kris. Regeringen vill införa id-kontroller i trots att man vet att det förstör trafiken och integrationen i regionen. Varken , eller näringslivet i förstår hur regeringen tänker och inte heller jag. infördes id-kontroller för att hindra asylsökande från att komma till . De flyktingar som kommer har viseringsfrihet i EU och stoppas inte. släppte 2015 igenom alla flyktingar till . har skarpa gränskontroller. Vid id-kontroller kontrollerar man enbart om personer har ett id, inte vilka de är - trots att migrationsministern påstår annat. Vad är det med id-kontroller? Kan den som inte har id helt enkelt ta bilen i stället för tåget? Vanliga personbilar kontrolleras inte. JK har ifrågasatt om kontrollerna var lagliga. har 2018 konstaterat att det är olagligt med id-kontroller mellan EU-länder, men regeringen bortser från allt detta. Varför vill regeringen, statsrådet , införa id-kontroller trots att de är onödiga, overksamma och olagliga samt förstör för ? Vi ska komma ihåg att grunden till id-kontrollerna är att det råder krig i där inte minst ukrainarna själva lider fruktansvärt och människor tvingas på flykt på grund av Putins invasion av . I detta har redan 3 miljoner människor rört sig utanför gränser, och 2 miljoner är på flykt inom gränser. Vi behöver hitta ett sätt att förbereda oss på så att vi kan ta vår del av ansvaret för flyktingmottagandet i , men det får inte bli som 2015 där tog ett oproportionerligt stort ansvar jämfört med andra EU-länder. Vi ska också komma ihåg att när människor rör sig på flykt är det alla människor som rör sig. Det kan vara en klok idé med id-kontroller för att ändå ha en kontroll på de människor som söker asyl i . Det är anledningen till id-kontrollerna. Jag förstår att det här kommer att vara en prövning för , men jag tror att också förstår varför. Även min fråga är riktad till . var jag i och träffade politiker, företagare, hemvärnet och en hel del andra. är flera av dem aktiva i strider. De kämpar för sina liv, och de kämpar för att kvinnor, barn och äldre inte ska bli bombade. Från ukrainskt håll har det funnits en stark önskan om mer hjälp. Man är tacksam för de ekonomiska resurser som man har fått, och man är oerhört tacksam för de militära resurser man har fått. Men man har efterfrågat mer hjälp med att framför allt klara luftrummet, klara av den situation där terrorbombar städer. Kommer regeringen att vidta några åtgärder för att hjälpa att klara sitt luftrum med exempelvis robotar? Jag befann mig också i , och jag besökte . invasion av är verkligen fasansfull för människorna i och för dem som befinner sig på flykt. Här i jobbar vi hårt för att utöka sanktionerna mot så att de blir verkningsfulla så att vi får stopp på kriget. Vi stöttar , bland annat med humanitärt stöd. Vi fortsätter med stora insatser med svenskt bistånd. Vi har också försett landet med vapen, vilket är unikt. Vi tittar nu på om det är möjligt att göra något ytterligare, inte minst via EU:s fredsmekanism. Det är alldeles uppenbart att och EU tillsammans med måste stå gemensamt för att stötta och få slut på kriget. meddelade skolministern, vilket är känt i kammaren, att utredningen om statligt huvudmannaskap, som bland annat vi liberaler har drivit för att öka likvärdigheten i landet, kommer att få en annan inriktning. Den dagen besökte jag i . Den socialdemokratiska kommunledningen har lagt ett sparbeting bara på skolverksamheten på 3,7 miljoner. Det låter inte som en stor summa, men för motsvarar det två hela förskoleavdelningar. En sådan summa är ett exempel på hur en förändring av huvudmannaskapet skulle innebära bättre förutsättningar för lärare och rektorer. I stället får utredningen en annan inriktning, och regeringen vill öka styrningen. Vad är budskapet? Är det ett 79:e statsbidrag som ska lösa problemet? Jag vill passa på att tacka för frågan. Jag har redan påpekat att det inte var fråga om en ändring av uppdraget, utan det var en utökning av uppdraget. Det uppdrag vi har gett tidigare ligger fast. ska vi se på andra lösningar också. Jag tycker att alla svenska kommuner när de vill sänka skolpengen ska tänka på att det är svårt att styra skolan . Vi vet att det försvinner miljardbelopp i vinster i välfärden i samband med etablering av fristående skolor. Det är något att ta i beaktande. Vi vill att det ska vara ett ökat ansvar och en ökad styrning av skolan, och vi vill ha en svensk skola med ett uppdrag. Fokus ska vara eleverna, inget annat. Ingen vinst, och inga marknadsandelar. Efter en dom i kammarrätten 2019 stod det klart att friskolors statistik om elevsammansättning, genomströmning och betygsresultat ska sekretessbeläggas, det vill säga inte lämnas ut av . Uppgifterna ska enligt domen klassas som affärshemligheter - hör och häpna - eftersom de kan påverka föräldrarnas val av skola och ytterst hur mycket pengar friskoleföretaget tjänar. Domen gav heller ingen möjlighet att följa upp hur friskolorna fördelar sina resurser. kom fram till att även uppgifter om kommunala skolor måste beläggas med sekretess eftersom samma villkor ska gälla för alla skolor. En tillfällig juridisk lösning kom på plats så att och kommuner har kunnat få viss information, men måste en långsiktig lösning tas fram. Ska friskolor, skolministern, omfattas av offentlighetsprincipen? Jag vill tacka för frågan. För mig som socialdemokrat är det en självklarhet att vi ger ut skattemedel till fristående enheter för att de ska utöva det viktiga uppdraget att ta hand om våra elever och bedriva undervisning. Det är också myndighetsutövning. Ja, lagstiftningen är tillfällig, men för mig är det en självklarhet att offentlighetsprincipen ska gälla även fristående enheter. Det handlar om vad man utövar för verksamhet, och det handlar om det ansvar man har. Och det är konstigt att vi kan skicka pengar ut i tomma intet utan möjlighet att följa upp hur de används. Det är det här som innebär att ta tillbaka den demokratiska kontrollen. Det är vi politiker som ansvarar för skattemedlen, och vi ska också ta ansvar för hur de används. Just nu är det många och långa köer för att förnya sitt pass. I många delar av landet är det flera månaders väntetid. I går det inte ens att boka över huvud taget, utan man är hänvisad till att klicka in sig på polisens hemsida för att se när septembertiderna släpps. Situationen har lett till att passtider säljs på sociala medier, och det här är naturligtvis en helt oacceptabel situation. Dessutom regleras i grundlagen att svenska medborgare ska kunna resa ut ur och in i riket, men det begränsas nu av att människor inte kan förnya sitt pass. Den här situationen har uppkommit mot bakgrund av coronapandemin och att folk vill resa. är det ett problem som har funnits . Vilka åtgärder vidtar regeringen för att säkerställa en grundlagsreglerad rättighet för personer att resa ut ur landet? Det är absolut mycket illa att tider för att förnya pass säljs på . Så ska det naturligtvis inte vara. Jag kan försäkra ledamoten om att detta är någonting som regeringen tar på allra största allvar. Naturligtvis har vi initierat ett arbete för att se hur vi kan komma till rätta med problemet. Det gäller inte minst samtal med , som naturligtvis måste prioritera människors möjlighet att förnya sina pass. Det är viktigt att man som medborgare känner att det fungerar. Men vi ska väl också vara lite tydliga med att det finns ett eget ansvar. Informationen har ju gått ut till medborgare om att man ska hålla reda på hur passen ser ut och när de går ut för kunna förbereda sig för att förnya passet. Jag tycker alltså att det också finns ett eget ansvar för medborgarna att ta. Min fråga går till statsrådet . Regeringen har gett uppdraget att komma med förslag på hur klimatdeklarationer ska kunna omfatta även renoveringar, och då också med införda gränsvärden. Denna utökade byråkrati, att man planerar att införa gränsvärden och de ökade kostnaderna för renoveringar som detta medför kommer givetvis att leda till att energibesparande renoveringar uteblir eller skjuts . Renoveringar som är viktiga för att hålla nere energiförbrukningen och som annars skulle vara ekonomiskt fördelaktiga riskerar att helt utebli. Jag vill därför fråga : På vilket sätt gagnar det miljön eller klimatet att renoveringar riskerar att skjutas på grund av regelkrångel? Jag tackar för frågan. Vi har gett i uppdrag att se hur de här klimatdeklarationerna kan utvidgas och om de ska utvidgas till att omfatta renoveringar för tillbyggnation och nybyggnation. Det är klart att man ska väga klimatnyttan mot vilka andra konsekvenser det eventuellt får, men jag måste ändå tillåta mig själv att bli lite förvånad över denna plötsliga vurm för energieffektivisering. Regeringen hade ju infört ett stöd just för energieffektivisering av bostäder - ett stöd som tillsammans med avskaffade i sin alternativa budgetmotion . Det är ett direkt slag mot den nödvändiga energieffektiviseringen av bostäder i . Att vi ger ett uppdrag att se till att vi har klimateffektiva bostäder skulle tvärtom syfta till att vi spar energi. Min fråga går till Khashayar Farmanbar. elbehov kommer enligt de senaste prognoserna att dubbleras, och regeringen har precis tagit beslut om första havsplaner för , och . I planerna möjliggörs nu en snabbare utbyggnad som skulle generera , vilket är väldigt viktigt speciellt för oss som bor i . Min fråga är: Hur stor är potentialen för ytterligare utbyggnad av havsvindkraften? Tack för frågan, ! Vi går mot en kraftigt ökad elektrifiering av . När vi trycker ut fossila bränslen från transporter och från industrin kommer vi att få undan två tredjedelar av våra växthusgasutsläpp och kanske till och med dubbla vår energiförbrukning. , medan jag står inför denna ädla kammare, ligger det ansökningar inne från bolag om att få bygga havsbaserad vindkraft motsvarande el bara i . Det är mer än vad förbrukar . Jag tror att vi alla inser att exakt allt det där kanske inte kommer att byggas, men det visar på den enorma potentialen och på den tilltro som finns där ute till att våra hav kan förse oss med elektricitet framöver. Jag tror att det är en viktig del av pusslet. Detta tillsammans med den befintliga kärnkraften, vattenkraften och den landbaserade vindkraften kommer göra att vi klarar av den här utmaningen framåt. Myndigheten för digital förvaltning, Digg, har fått i uppdrag att förbättra digitaliseringen av välfärden. Ett antal tidigare utredningar har alla lämnat rapporter som löser delar av problemen, men det finns inget helhetstänk. Till exempel vill sjukvården få igång digitaliseringen, inte bara släppa faxmaskinen eller lösa småfrågor i en föråldrad struktur. Det handlar om de enorma möjligheter som digitaliseringen kan erbjuda. Jag skulle vilja att uppdraget till Digg blev holistiskt och inte bara spände bågen för gårdagens behov utan skapade ramar för vad som kan komma inom . Vill inte också statsrådet spänna bågen och inte enbart lösa småfrågor i en struktur som egentligen knappt tillåter att smarta telefoner nyttjas? Vad vill statsrådet egentligen att uppdraget ska leda till? Tack för en spännande fråga, ! Jag konstaterar att det är första gången jag får frågor om digitalisering och inte bara om energi, och det är jag mycket tacksam för. Jag gläds också åt fråga, för vi är helt överens om detta. Jag tror att vi i kommer att behöva gå mot en mer holistisk syn på digitaliseringen. Just nu är det bara offentlig sektor som myndigheten ska jobba med, men för att komma dithän där alla fördelar med digitaliseringens möjligheter kommer samhället till del behöver vi ha mer helhetstänk.