kam-ud · H9C120220610ud · 2022-06-10 09:00:00 — Det är att ständigt ska vara en röst för mänskliga rättigheter och demokrati, för kvinnors rättigheter, för tolerans och för en regelbaserad världsordning. Oavsett på vilken kontinent, i vilket land eller i vilken konflikt människor blir förtryckta måste ha en politik som syftar till att fler länder blir demokratier och till att fler människor omfattas av de individuella fri- och rättigheter som människor har i . Självklart står vi bakom av bruttonationalinkomst i utgifter till Försvarsmakten . En av de saker vi ser nu i med anledning av invasionen är hur viktigt det är med oberoende medier och journalister. Man kan ju få en hel befolkning att tro på ett visst sätt när man inte har fria medier. Jag undrar hur Liberalerna agerar mot de ökande hot som vi ser mot journalister och mot mediefriheten globalt samt hur regeringen och oppositionen gemensamt skulle kunna arbeta mot inskränkningar av yttrandefriheten. Jag tackar utrikesministern för denna fråga; den är ju oerhört viktig. Vi ser nu hur medieklimatet blir allt tuffare i många länder i världen. Vi ser också en ökning av inslag av desinformation, populism, manipulationer och så vidare. Med artificiell intelligens kommer det snart att vara möjligt - rättare sagt har vi redan sett exempel på det - att genom tekniken fabricera eller rent av hitta på att någon politiker skulle ha hållit något tal. Vi ser att de stora, globala plattformarna för sociala medier inte riktigt har tagit sitt ansvar - i alla fall enligt min uppfattning har de inte gjort det tillnärmelsevis så mycket som de borde. Det är först som de på allvar har börjat rensa bort extremism och så vidare från sajter som Youtube, Twitter, Facebook och Instagram. Från Liberalernas sida - inte minst med tanke på det januariavtal som vi ingick för , som förvisso inte gäller nu - uppfattar vi att regeringen har tagit steg i detta med en demokratioffensiv och att man ska satsa mer på demokrati och yttrandefrihet inom biståndet. Konkret kan detta handla om att på individnivå hjälpa en hotad journalist, till exempel i en auktoritär stat, att komma ut ur landet. Det handlar om att stödja oberoende medier och olika plattformar. Det kan även handla om saker som att kan bistå med teknik för att till exempel kunna kommunicera krypterat för att kunna publicera saker även om det är väldigt mycket censur i olika länder. Detta är några av de exempel på vad vi kan göra som jag tycker att man kan ta upp. Det finns säkert betydligt fler än så. Det låter bra och intressant. Jag skulle vilja gå vidare i frågan. Situationen för kvinnliga journalister är extra allvarlig. Enligt en studie av hade mer än två tredjedelar av de tillfrågade kvinnorna inom medier utsatts för någon form av trakasserier i utförandet av sitt arbete. Har Liberalerna några idéer om hur vi kan förbättra situationen just för kvinnliga journalister i deras arbete? Jag skulle säga att kvinnor generellt sett är mer utsatta när det handlar om att till exempel stå upp för frihet i en odemokratisk stat, oavsett om de är politiker, aktivister inom det civila samhället, oberoende journalister, forskare eller något annat. Det handlar om att journalister i krigsområden måste kunna ha visst skydd. Att rapportera från konfliktområden innebär ökade risker. Jag tycker att vi från sida bör kunna bidra med utrustning - hjälmar, skottsäkra västar och så vidare - inom vårt bistånd. Självklart kan vi också använda vår diplomati och, som utrikesministern ju vet mer än väl, pressa på de stater som inte accepterar yttrandefrihet för att få dem att börja respektera det fria ordet. Jag får väl börja med att göra en och börja trevligt och säga att jag och har krokat arm med varandra, stått upp mot och brott mot mänskliga rättigheter och framför allt tagit initiativ till det stopp för vapenexporten till som har blivit världspolitik. Utrikesministrar som Blinken är med och diskuterar mitt och initiativ; det känns ju ganska stort att man kan genomföra så mycket som en liten politiker i ett land som . Det jag funderar på är Liberalernas varma engagemang för Nato som är medlem i Nato. Om jag har förstått Liberalernas politik rätt vill de införa ett demokratikrav inom Nato. har ni i Liberalerna varit väldigt tydliga. När du, , var utrikespolitisk talesperson - det är du ju inte längre - skrev ni bland annat i en motion att befintliga medlemsstater bör granskas, vilket bör resultera i att lämnar Nato. När du sedan slutade som utrikespolitisk talesperson valde ni en annan, lite mer diffus, mening: "Det är något som skulle kunna tillämpas mer stringent på medlemmar som exempelvis ." Jag funderar på varför Liberalerna på detta sätt har minskat sin kritik mot som Natomedlem samt hur ni nu ser på ett eventuellt svenskt Natomedlemskap, hur ska agera för att ska godkänna den svenska Natoansökan och, i förlängningen, hur man ska införa ett demokratikriterium när väldigt tydligt kommer att uppfatta detta som ett påhopp på som land. Det är ju ändå en väldigt problematisk demokratisk utveckling som vi ser i . Till att börja med ser vi väldigt tydligt i agerande en del av problemet med den modell för maktutövning som presidenten och hans parti har valt för . Min bild är ändå att och i slutändan kommer att bli medlemmar i . Alla andra Natomedlemmar välkomnar ju och tycker att har väldigt mycket att bidra med till Nato. Jag kan heller inte se varför det skulle ligga i säkerhetspolitiska intresse att och inte är med i Nato - tvärtom är det väl bra för att Nato förstärks och att Natos norra flank förstärks genom att och blir medlemmar. Jag ser framför mig, fru talman, att vi i , oavsett vi är medlem i Nato eller inte, måste kunna påpeka när vi ser brister i länders efterlevnad av mänskliga rättigheter. Jag ser framför mig att vi kommer att fortsätta att kritisera till exempel när journalister fängslas i , när man begår övergrep mot den kurdiska befolkningen eller att man inte friger Selahattin Demirtas. För mig som liberal och anhängare av mänskliga fri- och rättigheter och demokrati är detta jätteviktigt. Jag ser ingen anledning till att vi skulle tumma på detta. Sedan har jag respekt för att också har sina säkerhetspolitiska överväganden. befinner sig minst sagt i en rätt så orolig region och har tagit ett väldigt stort ansvar för till exempel flyktingar från . De har sina "concerns". Men jag är rätt övertygad om att vi i en dialog kommer att kunna hitta en lösning på det här, även om det inte sker i närtid. Jag delar nog i grunden uppfattning om att inte kan blockera hur länge som helst. Men det är ändå så att det pågår en diplomatisk kris. När man lyssnar på utrikesministern är det uppenbart att hennes viktigaste åhörare är snarare än jag och . Det finns en risk att slutar påpeka brister i mänskliga rättigheter med Natoansökan men också att man på olika sätt anpassar sig till kravlista. Där är ju ett av kraven just att man ska riva upp det som jag och var med och införde, det vill säga ett stopp för vapenexport till . Jag undrar hur ser på oron för att det skulle ske i praktiken. Det här är väldigt svårt för mig. Jag ersätter vår ordinarie utrikespolitiska talesperson , som inte är i landet. Jag har egentligen min bas i utbildningsutskottet . Jag har förtroende för att vår utrikesminister, vårt utrikesdepartement, vår regering, statsministerns kansli och så vidare hanterar den här processen på ett sätt som gör att kan bli medlem i Nato. Jag hoppas verkligen att inte ska tvingas till den typ av eftergifter som talar om. Alla Natomedlemmar utom välkomnar just nu och in i Nato. Jag hoppas verkligen att det här ska gå att lösa, även om det för tillfället ser lite dystert ut. Vi lever i en allvarlig tid. Flera parallella kriser pågår runt om i världen. I spåren av covidpandemin har auktoritära regimer flyttat fram sina positioner och tryckt tillbaka demokratiska krafter. Demokratin är på tillbakagång globalt. Klimatkrisen innebär redan nu extremväder, torka, svält och att människor tvingas på flykt. Nivåerna på koldioxid i atmosfären är högre än vad de varit . Världen befinner sig i ett klimatnödläge. Vi står inför en fruktansvärd global svältkatastrof på grund av bland annat höjda spannmålspriser i spåren av folkrättsvidriga invasion av . om någonsin krävs global solidaritet, bättre beredskap, motståndskraftiga samhällen och satsningar på hållbar utveckling. Det är fullskaligt krig i . Över 14 miljoner människor har tvingats på flykt. Säkerhetsläget har ändrats radikalt. Den europeiska säkerhetsordningen är hotad. Vi behöver fortsätta att rikta kraftfulla sanktioner mot och att stötta humanitärt, ekonomiskt och militärt. Detta riskerar att bli en långvarig konflikt och ett långvarigt försämrat säkerhetsläge för . har mot bakgrund av detta tillsammans med de flesta andra partier i Försvarsberedningen enats om ökade satsningar på försvaret, både det civila och det militära. Vi har också ställt oss bakom beslut om att bistå militärt, så att de kan försvara sin frihet och sin rätt till självbestämmande. Tillgången till kärnvapen utgör ett av de allvarligaste säkerhetshoten , med potential att fullständigt utplåna mänskligheten och annat liv på jorden. Därför driver vi kraftfullt att ska ansluta sig till FN:s konvention om ett globalt kärnvapenförbud. Det blir svårare för att driva en aktiv politik för nedrustning av kärnvapen som medlemmar i , eftersom vi i så fall skulle ställa oss bakom Natos kärnvapendoktrin och acceptera att kärnvapen används. Vi anser därför inte att ska vara medlem i kärnvapenalliansen . Vi ser också stora risker med att processen kring Nato har hastats fram i . En så stor förändring av en flerhundraårig säkerhetspolitisk linje om alliansfrihet kräver en djup konsekvensanalys, en ordentlig demokratisk förankring och en bred samhällelig debatt. Det har inte skett i . I stället togs en säkerhetspolitisk analys fram . Den innehöll en bristfällig analys. Risken för påtryckningar utifrån gällande självständiga utrikespolitik avfärdades till exempel helt, trots våra farhågor och invändningar. Tyvärr visade sig farhågorna besannas mycket fort. Kort efter att det blev uppenbart att och skulle ansöka om medlemskap ställde president politiska krav på en förändrad svensk politik för att inte stoppa ansökningarna. Vårt medlemskap i är nu beroende av en auktoritär stats politiska nycker. Detta är orimligt. har därför lämnat in en motion med anledning av händelse av större vikt. Motionen kommer att debatteras här i kammaren i en debatt där språkrör deltar. ska bidra till militär nedrustning i världen. Vi måste stoppa vapenexporten till diktaturer, krigförande stater och länder med allvarliga och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter. Dagens möjligheter till undantag för sådan export måste begränsas mycket kraftigt. ska inte börja exportera vapen till . vill även skärpa reglerna för följdleveranser och se ett internationellt förbud mot utveckling, tillverkning och användning av dödliga autonoma vapensystem. I en mer brutal tid med flera parallella kriser som innebär ett ökat humanitärt lidande och större behov runt om i världen krävs mer solidaritet, inte mindre. Vi behöver höja ambitionerna, inte sänka dem. Regeringen presenterade tyvärr i stället historiskt stora avräkningar på biståndet med 9,2 miljarder . Dessa medel skulle i stället användas till kostnader för flyktingmottagning som en följd av att många tvingats på flykt på grund av invasion av . Biståndet minskas alltså bakvägen genom att regeringen omfördelar pengar från världens mest utsatta till kommuner. är djupt kritiskt till detta. I när bistånd är viktigare , när behoven ökar och när världen står inför en global svältkatastrof som i sin tur kan generera politiskt kaos och än mer krig och konflikter är det helt fel väg att gå. går med överskott. Vi behöver inte spara på bekostnad av världens mest utsatta människor. anser att avräkningarna bör minimeras. Det minsta man kan begära är att regeringen minskar avräkningarna i paritet med prognoser om antalet flyktingar från och inte vidhåller limiterna för säkerhets skull. Detta har man inte gjort trots uppdaterade prognoser, och därför har vi bett att granska detta agerande. En grön politik förvaltar globala gemensamma nyttigheter såsom råvaror, energi, livsmedel och vatten. En grön samstämmig politik har fokus på att säkra miljön och hejda klimatförändringarna. Den bidrar till rättvis handel och finansiell stabilitet utan illegala finansiella flöden, skatteflykt och korruption. måste ha ett generöst bistånd, och vi måste bidra till att nå de globala målen för hållbar utveckling i Agenda och motverka fattigdom i alla dess former. Låt mig börja där slutade. Agenda 2030 är en handlingsplan för en omställning till ett hållbart samhälle för människorna, planeten och välståndet. Agenda 2030:s mål och delmål är integrerade och omfattar samtliga tre dimensioner av hållbar utveckling: den demokratiska, den sociala och den miljömässiga. Jag är lite fundersam över på vilka områden som och anser att borde fokusera särskilt i vårt arbete med Agenda 2030. Precis som utrikesministern säger handlar Agenda 2030 om en helhet. har länge betonat vikten av att se hur miljömässig hållbarhet, ekonomisk hållbarhet och social hållbarhet inte bara hänger ihop utan förutsätter varandra. Vi måste tackla klimat- och naturkrisen , för vi vet att miljöförstöring leder till torka och extremväder som i sin tur påverkar matproduktionen. Risken för svält ökar i klimatförändringarnas spår, och som jag nämnde i mitt anförande påverkar det i sin tur den politiska stabiliteten och riskerar att öka konflikter och minska antalet demokratier. Därför vill jag inte peka ut bara ett enskilt målområde i Agenda utan säga att hela poängen är att vi måste arbeta med alla . Grunden för att leva ett hållbart liv är förstås naturen, men om människor ska kunna prioritera att värna miljön måste de ha mat på bordet. Mat på bordet är också en förutsättning för att familjer ska skicka sina flickor till skolan. Allt hänger ihop. Jag tänker ändå ta upp ett särskilt mål, nämligen det om global hälsa eftersom det är en viktig prioritering för regeringen. Det tredje globala hållbarhetsmålet syftar ju till att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla människor. Vi står för ett tydligt rättighetsperspektiv, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Vi driver även frågor om förbättrad hälsosäkerhet, om stärkta och motståndskraftiga hälso- och sjukvårdssystem och om ett brett folkhälsoperspektiv. Detta knyter också an till klimatfrågan, och med i hälsobistånd är en ledande biståndsaktör i detta. Hur ser specifikt på hållbarhetsmålet om global hälsa? Det är otroligt viktigt att prioriterar global hälsa och specifikt arbetar med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter eftersom det är ett område där många andra väljer att titta bort. I mitt tidigare replikskifte med tog jag upp frågan om tillgången till lagliga och säkra aborter. Rätten och möjligheten att bestämma över sin egen kropp och huruvida man vill ha barn är grundläggande. Det är även en grundläggande fråga för utveckling att kvinnor och flickor inte gifts bort i för tidig ålder, tvingas in i äktenskap och tvingas bli föräldrar mot sin vilja. Det är centralt att fortsätter att prioritera detta. Det var synd att inte sa något om i sitt anförande, för då hade vi kunnat hitta varandra. Jag vet ju att är en stark förkämpe för relationen mellan och . Till skillnad från de gröna menar jag att vi kommer att fördjupa och förstärka just denna relation tack vare Natomedlemskapet i båda länderna. Jag har tre frågor till . För det första: Socialdemokraterna och regeringen säger i sin utrikespolitiska deklaration att ett Natomedlemskap också kan förändra förutsättningarna för krigsmaterielexport i vårt nationella regelverk. vill ju bilda regering efter valet med , och Socialdemokraterna. Är detta det man brukar kan kalla en kabinettsfråga? Är det ett krav från er att den formulering som ju finns med i deklarationen ska strykas? För det andra: berättar mycket om vad man är emot men inte vad man är för. ÖB har varit tydlig i sina militärstrategiska råd om att han och Försvarsmakten förordar ett svenskt Natomedlemskap. För det tredje och en helt öppen fråga: I sitt anförande tog upp matkrisen, och det är något som bekymrar många av oss. Livsmedel kommer inte ut från via , vilket är akut. pumpar vi in en massa biodrivmedel i vanligt drivmedel. har påpekat om att man inte skulle göra detta globalt skulle samma mark kunna användas till att producera mer socker, majs och vegetabilisk olja. Hur ser på denna målkonflikt? Angående hoppades jag förstås på en replik om det från . Samarbetet med är givetvis helt centralt för , och det är viktigt att vi fortsätter att värna denna unika relation med vårt grannland. Vi kan med all önskvärd tydlighet konstatera att goda relationer grannländer emellan inte är någon självklarhet i . Ska jag tolka det som att undrar om vi vill exportera vapen till ? I så fall är svaret nej. Är det viktigt för ? Vill ändra hållning när det gäller vapenexport till ? Dels hade vi velat se en mycket mer gedigen process i , motsvarande den vi såg i , där man gick mycket längre i sin förankringsprocess med parlamentet än vad som krävdes enligt den finländska grundlagen. Dels hade vi velat ha en samhällsdiskussion i frågan. Det är snart val, och man hade inte så starka skäl att forcera processen att man inte hade kunnat vänta till efter valet. Gällande den sista frågan är hållning att man ska använda biodrivmedel som är hållbart framställda, det vill säga av avfall, restprodukter och annat. Först vill jag säga något om slakteriavfallet; det är rimligt. Men det är inte rimligt att importerar slakteriavfall från för att vi behöver det till biodrivmedel som ska pumpas in i oljan och dieseln. Det sker dessutom till höga kostnader. Det citat jag tog upp - "ett Natomedlemskap kan också förändra förutsättningarna för krigsmaterielexport inom vårt nationella regelverk" - är väl en utmärkt formulering som regeringen har tagit fram. Delar denna åsikt eller inte? Kommer att stryka den här meningen om ni återigen skulle hamna i regeringen? Avslutningsvis vill jag ta upp , som vi ju månar om så mycket. Ett svenskt och ett finskt Natomedlemskap skulle verkligen föra oss mycket närmare varandra. hade en Natooption som gjorde det enklare att gå in i denna process. har avvisat en Natooption i . Det är intressant att höra en moderat värna så mycket om en i sammanhanget liten fråga för klimatutsläppen, det vill säga huruvida slakteriavfall ska importeras, som man i kammaren är beredd att rea ut Putins olja i stället för att se till att vi omgående ställer om bort från det fossila och det som just nu göder Putins krigskassa. Men jag välkomnar det lilla. Vi i vill inte exportera vapen till eller andra stater som flagrant bryter mot mänskliga rättigheter. svarade aldrig på min fråga. Jag tycker att det vore mycket problematiskt om nu har bestämt sig för att de vill göra det. Det har varit oerhört intressant att lyssna på debatten. Jag instämmer helt och hållet med inlägg. Det är helt uppenbart att det internationella läget är besvärligt. Jag ska fokusera på några andra områden än som har tagits upp tidigare i debatten. Några områden kommer naturligtvis dock att vara samma. Jag är väldigt glad över att äntligen har lämnat in en ansökan om Natomedlemskap. Jag tror att det är viktigt och att det behövs, inte bara för vår säkerhet utan för säkerheten i hela vår region, fru talman. Jag säger detta inte bara i perspektivet av kriget i utan också för att de instrument som finns för att förebygga krig, till exempel parlamentariska församling och FN, inte har lyckats. De har inte lyckats med att förhindra ett krig i men heller inte när det gällde rosornas krig i . Kvar av detta har vi de av annekterade delarna av och . Jag tänker också på där Transnistrien är annekterat av . Detta visar att vi måste se om vårt hus, och därför är jag glad över Natoansökan. Jag nämnde internationella organisationer, och jag vill uppehålla mig vid . ingår i trojka tillsammans med och Nordmakedonien. Jag vill framföra ett tack till utrikesminister för hennes arbete under det svenska ordförandeskapet 2021. Det var väldigt värdefullt för säkerheten. Att man inte lyckades förhindra kriget i visar fullt ut de problem som finns inom . Låt mig nämna detta, för jag ser också det som händer inom som en spegling av det komplicerade världspolitiska läget och av svårigheterna att nå fram i en diskussion med . När det handlar om har vi först budgetfrågan, fru talman. Den är inte löst. drar budgetförhandlingarna ut . Det finns förstås åtgärder som gör att verksamheten kan rulla på, men om budgetöverenskommelsen når i mål är verksamhet i farozonen. Man kan tycka att det kanske inte gör så mycket, men jag vill säga att det gör det. Inom finns också missioner i ett stort antal länder, bland annat på och i länder som , och , som alla arbetar för demokrati, en rättsbaserad ordning och rättsstatens principer - precis detta som vi alla talar om som viktiga ingredienser för ett tryggt, säkert, fredligt och demokratiskt samhälle. Jag vill också nämna akademi för postgraduate-utbildning med studenter som kommer från de östra delarna av . Det är ett utmärkt sätt att föra samman ungdomar i en gemensam utbildning för fredsarbete och gränsöverskridande arbete. Jag vill även ta upp andra problem inom som hänger ihop med . Vi har observatörsstyrkan som funnits i . Först upphörde gränsstyrkan. Sedan stod observatörerna på tur. Detta gör att det inte längre finns några neutrala ögon på plats. Detta problem har alltså orsakats av . Jag vill även lyfta upp årliga konferens om mänskliga rättigheter, som för tredje gången har varit inställd på grund av agerande. När jag lägger ihop allt detta ser jag ett stort behov av medlemskap i . har dessutom ställt särskilda villkor för valobservationer, som precis som alla andra av 56 medlemsländer har förbundit sig till. Alla har förbundit sig till att inbjuda parlamentariska församling, och till valobservation. Men vi valde att avstå från att observera valet då ville diktera villkoren. Så går det inte till i fråga om valobservationer. Jag vill också ta upp det demokratiska läget i där oppositionen nu är fängslad. Jag kan nämna , Navalnyj och mordet på . Allt detta visar på en dysfunktionell stat som inte drar sig för att attackera sina grannländer. Vi ska självfallet vara med i den union, den organisation, som kan garantera vår trygghet i detta allvarliga läge. Ledamoten räknade med all rätt upp ett antal länder där Nato inte kunde förhindra krig som startat förut. Men inte heller Nato kunde förhindra krig nummer 2 i då tiotusentals civila dödades. Nato kunde heller inte förhindra kriget i , då tusentals civila dödades, eller i , med tusen och åter tusen döda. Jag har en fråga. Ni skriver att man ska nå av bnp till 2025. Det togs upp tidigare i debatten, så det hör väl till dagens ämne. Hur ser ni på det? Socialdemokraternas förslag - 2028 - är betydligt mer realistiskt. På vilket sätt ska ni uppnå detta? Först och främst vill jag säga att inga av de länder som ledamoten nämnde är Natoländer. Det är just därför som ett stort antal länder vill bli medlemmar i . Låt mig nämna att nere på har blivit medlem i Nato. Detta var just för risken att bli utsatt för attack. Nato arbetar för fred. Men Nato arbetar också för att dess medlemsländer ska utvecklas i en demokratisk ordning och att länderna ska vara säkra och trygga. Det är precis därför som våra grannländer är med i Nato. Låt mig nämna , och . Låt mig nämna . Detta är länder som är med. Låt mig nämna att det finns ett stort antal andra länder som också vill bli medlemmar i . Jag hör regelbundet toner från såväl som . Jag vet att det fanns tankegångar också i innan det blev attackerat. Den ena frågan jag ställde gällde de , något som är totalt orealistiskt. Jag vill påstå att man saknar ordentliga grunder för det.