kam-fs · H9C120220505fs · 2022-05-05 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Integrations- och migrationsminister (S) Klimat- och miljöminister (S) EU-minister (S) Finansmarknadsminister (S) Integrations- och migrationsminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Myndigheter och elbilstillverkare varnar nu starkt för att utbyggnaden av laddstolpar går för långsamt, vilket kan äventyra omställningen. Man säger att det kommer att vara tjugo bilar per ladduttag - att jämföra med sex stycken för bara . Regeringen har inte lyckats få fram den el som krävs eller bygga ut laddstolpar i den takt som är nödvändig för att alla ska kunna vara med på omställningen. Men tack vare den rekordstora klimatbudget som M, KD och SD fick igenom i kommer pengarna till laddstolpar att dubbleras. Ingen ska behöva avstå från att köpa en elbil eller ha en klump i magen för att det inte går att ladda, oavsett var man bor. måste dock pengarna ut så att det byggs laddstolpar längs våra vägar. kan det ta att få elen dragen eller att få de tillstånd som krävs. Min fråga är vad klimat- och miljöminister tänker göra för att de ska byggas, alla de laddstolpar som krävs för att alla ska våga köpa och kunna köra en elbil. Ja, det är en fantastisk utveckling vi ser i . av alla nya bilar sålda var just elbilar. Tack vare en uthållig klimat- och miljöpolitik ser vi nu hur den gröna omställningen tar fart. Regeringen har ända satsat stort på just det här området genom bland annat Klimatklivet. Vi har faktiskt fyrdubblat budgeten till miljö och klimat i det här landet. Det är också en prioriterad fråga för regeringen att fortsätta satsa stort på att bygga ut laddinfrastrukturen. Vi har så här långt byggt 65 000 laddstolpar i . Vi ligger nästan i topp i EU när det gäller täthet och har en elektrifieringsstrategi som pekar ut vägen framåt. Tack, , för svaret! Jag kan bara konstatera att både myndigheter och de som säljer bilarna konstaterar att bristen på laddstolpar är ett hot mot människors vilja att köpa och köra elbil. Är det inte en oro som regeringen delar? Det är min första fråga. Är ministern orolig för att laddstolpsutbyggnaden går för långsamt, och vilka konkreta förslag finns för att det till exempel ska gå snabbare att dra elnäten och få de tillstånd som krävs för att bygga laddstolpar? Det här har som sagt varit en prioriterad fråga för regeringen . , , avsattes totalt 1,9 miljarder för att bygga ut just den här infrastrukturen - att jämföra med , då vi avsätter 2,7 miljarder bara . Det går delvis till andra saker än laddinfrastruktur. Men vi har antagit en ny elektrifieringsstrategi och kommer att lösa detta; det är jag övertygad om. beslutades att skulle utvisas från . Trots det finns han kvar i vårt land. Under den tiden har han hunnit begå ett antal brott; ändå är han kvar. Han misstänks nu för att ha våldtagit en kvinna och knuffat ned henne för att möta döden i ett djupt gruvhål för att hon vägrat gifta sig med honom. Som om inte det vore nog ska han ha återvänt och kastat sten på henne för att säkerställa att hon verkligen skulle dö. Hans förra fru är spårlöst försvunnen . Resultatet av regeringens politik är att integrationen havererat. Oskyldiga utsätts för grova brott och pliktar med sina liv. Om utvisningsbeslutet hade verkställts hade offer besparats dessa vidrigheter. Varför denna flathet, Ygeman? Hur försvarar statsrådet att detta kan få ske? Tack, , för frågan! Jag har inga planer på att försvara det. Varför skulle jag göra det? De som får avslag på sin asylansökan ska återvända. De som får bifall ska integreras i det svenska samhället. Sedan Socialdemokraterna bildade regering har över 90 000 personer återvänt. Det är ett betydligt större återvändande från än i flera av de länder där partikamrater styr. Men vi är inte nöjda med det. Fler ska återvända, för vår politik är glasklar: Har du asyl- och skyddsskäl ska du kunna få ja och snabbt lära dig svenska, få ett jobb och bidra till det svenska folkhushållet. Får du nej ska du återvända. Tyvärr är bara en av tusentals kriminella utlänningar som olagligen uppehåller sig i . Mot de flesta socialdemokraters vilja har dock nu äntligen beslutat att genomföra en folkräkning, där olagliga migranter kan identifieras. Kommer nu en gång för alla att se till att avlägsna alla brottslingar som inte har rätt att vistas i vårt land? Jag vet inte om läser högt från någon förberedd och färdig talepunkt. En folk- och bostadsräkning genomför vi med jämna mellanrum i , men den kommer inte att komma åt det här. Det var inte okänt att den person som beskriver fanns i . Att skicka ut en blankett och fråga om han bor i en trea eller en fyra, som vill göra, hade inte haft någon påverkan. De som får nej ska återvända. De som får ja ska stanna. Min fråga går till statsrådet och rör . har att förvalta och sköta ett stort antal fastigheter över hela vårt land samt även ambassader i utlandet och så vidare. En del av dem kallas bidragsfastigheter. Bara namnet får mig att fundera lite. Det är anläggningar som är väldigt högt värderade kulturellt och turistiskt sett. Jag möter runt om i landet olika intressenter - kommuner, regioner och företag - som har stora bekymmer med Statens fastighetsverks agerande. Det handlar om hyresförhandlingar utan verklighetsförankring. Man får stänga anläggningar på grund av rasrisk. De parter som träffas har väldigt svårt att komma överens i sina förhandlingar. lyder under och får sina uppdrag från regeringen. Anser ministern att har ett uppdrag som gör rättvisa åt hundratals svenska kulturfastigheter? Tack för frågan, ledamoten ! Det är riktigt att förvaltar fastigheter, utrikes fastigheter, länsresident och även de kulturhistoriskt värdefulla fastigheter som går under beteckningen bidragsfastigheter. Detta förklaras väl närmast av att det är fastigheter som har ett mycket stort kulturhistoriskt värde men som förknippas med stora driftsunderskott. Det blir helt enkelt inga direkta intäktsflöden för när det gäller de fastigheterna. Vi har tillskjutit rätt betydande resurser till för att förvalta alla dessa fastigheter, inklusive bidragsfastigheterna. Senast sköt vi till 50 miljoner , och med denna budget åligger det att göra sina prioriteringar och underhålla fastigheterna efter bästa förmåga. Med detta sagt, är statsrådet berett att jobba vidare och ytterligare utveckla möjligheten? Det finns nämligen en väldig potential och en väldigt hög ambition i regioner, kommuner och företag, som tillsammans med vill utveckla dessa platser ytterligare. Jag har inte själv för avsikt att göra om uppdrag. Men jag utgår från att med utgångspunkt i detta uppdrag verkar efter bästa förmåga. Jag kan tillägga att den här regeringen för detta syfte har tillskjutit rätt betydande belopp. Därnäst måste prioritera, för beståndet är väldigt stort. Jag har en fråga till miljö- och klimatministern. ska vi i ha en ny jordbrukspolitik. kritiserade det svenska förslaget till ny jordbrukspolitik därför att det inte är i linje med de svenska och europeiska målen för biologisk mångfald och klimatomställning. Dessutom är fördelningen av subventionerna väldigt orättvis. Storjordbrukare får mycket pengar medan småbrukare inte får någonting eller väldigt lite. Några steg för att rätta till detta skulle kunna vara att endast ge bidrag för uppfödning av djur som får gå utomhus och beta, att ha större miljöersättningar för biologisk mångfald och självklart att ge större bidrag till småbrukare och mindre till storföretag. Jag vill fråga ministern om hon avser att ändra på förslaget till svensk jordbrukspolitik i linje med dessa förslag. Tack, , för en viktig fråga! Regeringen prioriterar, som mycket väl vet, att ska ligga långt fram i miljö- och klimatpolitiken och att vi också ska ha en ledartröja internationellt. Vi har en jordbrukspolitik som vi tycker är väl avvägd och som vi är nöjda med i stort. Men det är klart att vi, när det kommer kritik, alltid lyssnar in och tar till oss av den. Och så får man se om det behöver göras några justeringar eller komma några nya förslag i den riktningen. Det är bra att ministern vill göra förändringar mot mer biologisk mångfald, ökad klimatomställning och ökad ekonomisk rättvisa i den svenska jordbrukspolitiken. Men jag noterar att landsbygdsminister , när hon fick frågan i , sa att hon inte vill göra några sådana ändringar. På vilket sätt vill miljöministern göra dessa förbättringar av förslaget till svensk jordbrukspolitik? Precis som nog förstår är detta en fråga som kanske lämpar sig bättre att ställa till landsbygdsministern. Jag har för min del, som miljö- och klimatminister, att samordna och driva på det gemensamma arbetet inom regeringen för att vi ska hålla fokus på biodiversiteten och nå de målsättningar vi har inom såväl klimat- som miljöarbetet. Detta har jag för avsikt att fortsätta med. ställde jag en fråga till statsrådet om regeringens oförmåga att bistå civilsamhället, som gör fantastiska insatser för att hjälpa inte bara ukrainska flyktingar utan även . vill jag rikta en liknande fråga, om än mer specifik, till statsrådet . Massflyktsdirektivet ger inte de ukrainska flyktingarna rätt till sfi, svenska för invandrare. Regeringen har i stället låtit meddela att alla, oberoende av om man bor på boenden eller hemma hos privatpersoner, ska erbjudas svenskundervisning via studiecirklar, något som kallas för Svenska från dag ett. Ansvariga för att detta möjliggörs är våra studieförbund. Så långt har jag ingen fråga, men det finns ett problem som jag gärna vill att statsrådet kommenterar. I regeringens vårändringsbudget fanns inga förslag till förändringar eller nya pengar till studieförbunden och folkbildningen när det gäller deras insatser. Min fråga är: Varför? Tack, , för frågan! Det stämmer att de som omfattas av massflyktsdirektivet, Temporary Protection Directive på engelska, inte omfattas av rätten att läsa svenska för invandrare. Det är en mer långsiktig åtgärd, och tanken är att de som kommer från ska kunna återvända till ett fritt och demokratiskt . Då erbjuds Svenska från dag ett, som är inne på, men också språkkafé och olika digitala lösningar för att lära sig svenska. Jag delar uppfattning att civilsamhället, inklusive studieförbunden men inte endast studieförbunden, har gjort stora insatser för att välkomna ukrainska flyktingar till . För detta arbete har vi också skjutit till ett antal till frivilligorganisationerna. Däremot har vi inte riktat några särskilda ekonomiska insatser till studieförbunden. Tack, statsrådet, för svaret! Problemet är dock att studieförbunden - det var inget aprilskämt - lät meddela till regeringen att pengarna var slut eller höll på att ta slut. Konsekvensen om inte mer pengar tillförs är alltså att man måste bromsa in eller avsluta dessa kurser, som jag tror att statsrådet och jag är helt överens om är viktiga. Om vi tycker att det är en viktig insats som görs av studieförbunden blir följdfrågan: Varför har inte regeringen tillskjutit mer pengar? Bakgrunden är naturligtvis att vi valde att inte rikta pengar till studieförbunden utan att i stället göra en bredare satsning på fler frivilligorganisationer som också, genom olika andra insatser, är med och hjälper till med språkutbildning och språkfärdighetsträning för de ukrainska flyktingarna. Men om det visar sig att detta med tiden blir en oöverstiglig uppgift för studieförbunden är det klart att vi måste ta en rejäl funderare på om vi inte ska rikta medel också specifikt till studieförbunden och inte bara till civilsamhället som helhet. Min fråga går till statsrådet . Liberalerna vill nå målet att transporternas utsläpp ska minska till 2030 jämfört med . Det är elektrifieringen tillsammans med reduktionsplikten som kan åstadkomma detta. När den nuvarande kurvan för reduktionsplikten sattes utgick man från en väldigt defensiv syn på hur snabbt försäljningen av laddbara bilar skulle öka, vilket gav en hög reduktionsplikt. Vi i Liberalerna trodde inte på detta och krävde en kontrollstation 2022 för att kunna justera kurvan. Det visar sig nu att vi fick rätt. är av de bilar som säljs laddbara, långt över det scenario som användes för reduktionsplikten. Min fråga till är: Om Energimyndighetens utredning visar att vi kan sänka reduktionsplikten och ändå nå transportmålet om lägre utsläpp på grund av den snabba ökningen av laddbara bilar, är regeringen då beredd att sänka reduktionspliktskurvan? Tack, , för en väldigt bra frågeställning! Det är självklart så att reduktionsplikten har tjänat oss extremt väl. Faktum är att den är ett av våra absolut viktigaste verktyg för att vi ska nå våra utsläppsmål. Jag är också otroligt glad över att vi ser den utveckling som vi ser när det gäller elektrifieringen av transportsektorn och att det går väldigt fort och överträffar alla scenarier vi någonsin egentligen kunde ha föreställt oss. Men regeringen har ju aviserat, och tidigarelagt, att vi ska ta del av den här utvärderingen . Vi kommer naturligtvis att göra det med ett stort allvar. Det är därför vi har bett om att få den tidigarelagd. är jag som miljö- och klimatminister väldigt ödmjuk inför hur viktig reduktionsplikten är för att vi ska klara våra utsläppsmål. Jag får tacka för svaret. Vi delar tanken runt reduktionsplikten - att den är viktig. Men frågan gällde egentligen om man är beredd att justera den om det visar sig att vi ändå når målen. Sedan skulle jag vilja höra lite grann om hur statsrådet jobbar mot EU, som vi anser är en viktig miljöorganisation. Hur arbetar statsrådet för att vi ska få en hög inblandning av biodrivmedel och elektrobränslen i en reduktionsplikt inom EU? Som nog förstår kommer jag inte att vilja föregripa den utvärdering som vi har bett om att få . Min roll i detta sammanhang kommer naturligtvis att vara att bevaka att vi når utsläppsmålen, och då behöver vi jobba på många olika fronter. Vi gör ett väldigt ambitiöst arbete i EU, bland annat när det gäller just implementeringen av hela Fit for 55-paketet, där ska ha en ledartröja. De skattesänkningar som görs för bensin och diesel ihop med den frysta reduktionsplikten ökar utsläppen. Det gynnar också Putins . Trots det gjordes ingen säkerhetspolitisk analys av regeringen innan förslagen lades fram - det fick jag som svar på en skriftlig fråga. Däremot gjorde man en miljökonsekvensanalys. Den pausade reduktionsplikten ökar utsläppen med och gör det mindre fördelaktigt att övergå till eldrift - detta mitt under en klimatkris. Jag vill därför fråga klimatminister : Varför fattar regeringen aktiva beslut för att öka klimatutsläppen när vi så snabbt som det bara går borde göra allt vi kan för att minska dem? Tack, , för frågan! Alla måste kunna ta sig till jobbet även när det är krig i vårt närområde. Det som regeringen har presenterat är ett väldigt brett stödpaket till hushållen och till jordbruket men också en pausad höjning av reduktionsplikten, just för att möta Putinpriserna. klimatmål ligger fast. Regeringen vill också se mer produktion av biodrivmedel i . Reduktionsplikten är, precis som jag sa i ett tidigare inlägg, ett otroligt viktigt styrmedel för att minska vårt beroende av importerade fossila bränslen, något som är bra både för klimatet och för vår säkerhet. Vi kommer helt enkelt att göra det som krävs för att stärka i det här läget men också skapa nya jobb genom att leda klimatomställningen. Jag tycker att det är ett balanserat paket som regeringen har gått fram med i detta läge. Det finns ett oändligt antal sätt att kompensera hushållen för de ökade priserna. Man måste inte göra det genom att öka utsläppen, genom den sänkta drivmedelsskatten, och låsa in oss ännu mer i oljeberoendet. Jag blir bedrövad och orolig över hur lättvindigt klimatministern tar på de ökade utsläppen. Jag kan bara konstatera att detta är dålig politik som för oss bort från att vi ska nå målen snarare än mot att vi ska nå dem. I detta anförande instämde (MP). Jag tycker att det hade varit en extremt dålig politik om vi inte hade kunnat stötta svenska hushåll i ett fullständigt exceptionellt läge, när vi har krig i vårt närområde. Det paket vi har lagt fram är balanserat. Det innehåller en frysning av reduktionsplikten. Det innehåller en sänkt drivmedelsskatt. Det innehåller också en 4 miljarder stor satsning på en ökad elektrifiering i bonus malus-systemet och ett färdmedelsneutralt reseavdrag som också inkluderar kollektivtrafik, till exempel. Min fråga går till integrations- och migrationsminister . är ett fantastiskt land, och vi är unika på många olika sätt. Tyvärr har vi också varit väldigt unika när det gäller arbetskraftsinvandringen, ända sedan Alliansen ändrade regelverket i regering. Företag har fritt kunna anställa till exempel personliga assistenter från andra länder, trots att det har funnits arbetslösa i som med en kortare utbildning hade kunnat ta de jobben. Vad gör Socialdemokraterna i regeringsställning när det gäller just arbetskraftsinvandring och arbetsmarknadsprövning? Tack, , för frågan! Ja, vi har världens mest liberala arbetskraftsinvandringsregler, som infördes av den moderatledda regeringen. Vi har tagit steg efter steg för att ta oss bort från det. Skälen är egentligen tre. Denna arbetskraftsinvandring bidrar till att försvåra integrationen och sänka svenska löner, och den utgör en grogrund för kriminalitet och organiserad brottslighet som ett antal människor utnyttjas av skrupelfria arbetsgivare. går vi vidare med det senaste inslaget, nämligen en utredning om arbetsmarknadsprövning. Det handlar om att behoven på svensk arbetsmarknad ska styra vilka som ska kunna komma hit som arbetskraftsinvandrare. Då ska vi kunna ta hit arbetskraft som vi har brist på - ingenjörer och it-tekniker - men inte städare och diskare, som vi har stora överskott av. Jag tackar så mycket för svaret. Det känns tryggt att vi nu har en regering som faktiskt ser problemen på arbetsmarknaden och tar dem på allvar. När det gäller just den här utredningen undrar jag: Hur ser tidsplanen ut, och när kommer vi att få se direktiven? Direktiven kommer , och utredningen kommer att få mindre än på sig att komma fram med sina resultat, så att vi får en bra arbetsmarknadsprövning på plats. Men vi kommer under den tiden även att presentera fler åtgärder för att skärpa arbetskraftsinvandringen. Vi kommer alltså inte att behöva vänta på detta för att se tydliga resultat på svensk arbetsmarknad. Konferensen om framtid, populärt kallad , har pågått . Formerna för den har varit väldigt märkliga. Det är nästan som att den har varit självgenererande. Vi har haft denna på franskt initiativ, och det har varit medborgarpaneler som har utsetts slumpmässigt i . Medborgarpanelerna utgör ungefär två tusendels promille av EU:s befolkning, det vill säga underlaget är inte representativt. Många förslag har kommit fram i konferensen, och är det att göra bokslut över den. En del förslag kommer till och med att kunna kräva fördragsändringar. Detta väcker frågor: Hur ska det här hanteras när det väl ligger framme hos rådet, kommissionen och parlamentet? Hur kommer statsrådet att agera för att baissa förväntningarna och realisera det som behövs? Jag tackar för frågan och för den åtföljande kommentaren, som jag till stora delar kan instämma i. Vi har från regeringens sida, hela den tid som konferensen pågått, understrukit att den inte får uppfattas som ett beslutsfattande organ. Vi kan inte veta om de slumpmässigt utvalda medborgarna är representativa för den europeiska befolkningen, och vi har från rådets sida meddelat att vi inte kommer att ta ställning till förslagen nu vid själva konferensen. När de slumpmässigt utvalda medborgarpanelernas tankar om hur man kan göra olika förändringar ligger på bordet får vi ta ställning till vad som kan föras vidare till vårt eget arbete med EU:s framtida beslutsfattande. Jag kommer att vara lika noggrann som jag har varit när det gäller att förankra svenska ståndpunkter om förslagen i och på annat sätt i riksdag. Min fråga går till det statsråd som svarar på allmänpolitiska frågor. Alla regioner har mål för hur snabbt en behandling ska sättas in vid misstänkt cancer, de så kallade standardiserade vårdförloppen. Men de flesta regioner är inte i närheten av att klara av den maximala ledtiden. För de två vanligaste cancerformerna bröstcancer och prostatacancer är resultatet skrämmande. av dem som drabbas av bröstcancer får behandling inom medicinskt rimlig tid. Situationen är ännu värre för dem som drabbas av prostatacancer. I den gruppen är det som får behandling inom den maximala ledtiden. Köerna har ökat successivt ända , och man ska komma ihåg att för en cancersjuk räknas . Min fråga blir: Varför har regeringen inte lyckats korta cancerköerna under de två mandatperioder som den har haft makten? Tack, Per Ramhorn, för frågan! Först ska jag säga att jag delar Per Ramhorns oro över långa köer till cancerbehandling i våra regioner. Sedan vill jag understryka att det är just regionerna som ansvarar för sjukvård och att det är politiker i respektive region som i regionparlamenten ska ställas till svars för det. Från regeringens sida bidrar vi med ytterligare resurser. Vi har varit med om att ta fram de standardiserade vårdförloppen. Jag vågar hävda att man får en bättre cancerbehandling nu än , men vi behöver korta vårdtiderna. Pandemin har varit en ofantlig belastning på sjukvården, vilket har lett till att man inte har kunnat korta kötiderna så mycket som både vi och regionerna hade önskat. Jag ser fram emot att vi kommer att kunna korta vårdtiderna mer. I går i denna kammare fattade beslut om ett tillkännagivande till regeringen om att se över reglerna för företags avdrag för sponsring av idrott och idrottsföreningar. Det här fungerar inte särskilt bra . måste föreningarna leverera en motprestation, och värdet av den motprestationen grundar sig bland annat på marknadsvärdet av reklam och antalet sålda biljetter. Det säger sig självt att detta gynnar till exempel elitidrott framför breddidrott och ungdomsidrott, och det gynnar herrlag framför damlag eftersom det är mer publik på sådana matcher. I går fanns det majoritet i för att se över detta. Om detta leder till ojämlika och ojämställda resultat tycker vi att man behöver agera. Men det tycker inte Socialdemokraterna, som röstade emot förslaget. Min fråga till är helt enkelt: Varför? Tack, , för frågan! Det ska ändå understrykas att man tar ledigt från för att bli statsråd, så man är inte en del av beslutet på det sättet. Jag tror att bakgrunden är att man vill värna grundprinciperna i skattesystemet, nämligen att sponsring är något som görs för en motprestation och att det ska stå i proportion till motprestationen. Annars är det ju en gåva vilken som helst, och det är denna distinktion man vill göra. Jag delar uppfattning att det är värt att fundera över vad som kan göras för att få mer jämställda villkor för herridrott och damidrott och mellan ungdomsidrott och vuxenidrott. Jag är kanske inte lika säker på att grunden för detta ligger i reglerna om hur man bedömer en sponsrings värde, men jag utgår ifrån att följer upp detta kontinuerligt. Min fråga går till minister . Den lokala konsumentvägledningen minskar runt om i landet. erbjuder endast 179 kommuner denna lokala service. Lokalt kan man förebygga. Man kan känna till det lokala näringslivet, och man kan ha återkommande möten med dem som så behöver. För att klara av detta är det viktigt med stöd från . I ett brev tar upp hur detta stöd minskar och urholkas. De pekar på vikten av att kommuner får ett starkt och relevant stöd samt verktyg från för att kunna genomföra en likvärdig verksamhet i hela landet. tycker att det är viktigt med den lokala konsumentvägledningen och har budgeterat för detta . Vad tänker ministern göra för att komma till rätta med dessa problem? Tack, , för frågan! Vi delar helt uppfattningen att den kommunala konsumentvägledningen är en mycket angelägen uppgift.