kam-fs · H9C120220428fs · 2022-04-28 14:00:00 — Vi tog ett enormt stort ansvar och gjorde ett extremt stort jobb för att lösa situationen för alla dem som sökte skydd i . Men mottagandet har också en baksida och stora utmaningar. Utmaningarna är kanske större än vad många faktiskt förstår. står vi inför en ny flyktingsituation i . Självklart ska vara en öppen famn för människor som flyr från , men vi får inte göra om misstaget vad gäller stora flyktingboenden i små kommuner. Regeringen uttrycker en vilja till en jämn fördelning i hela landet och till att kommuner som tidigare tog ett stort ansvar inte ska behöva ta ett lika stort ansvar . Tyvärr är signalerna de motsatta. Ute i kommunerna, speciellt i min hemkommun , får vi åter signaler om förfrågningar från . Därför, fru talman, går min fråga till statsrådet : Kan statsrådet garantera att små kommuner likt kommun inte kommer att få boenden igen? Tack, , för frågan! Mitt svar är ja. Små kommuner ska inte behöva ta ett oproportionerligt stort ansvar den här gången. Därför har vi gett i uppdrag till att de när de upphandlar ska fördela boenden jämnt över landet. Därför ska upphandla bara . Därför lägger regeringen en ny lag på bord - den är ute på remiss nu med en väldigt kort remisstid på - där målet är att flyktingar ska fördelas jämnt över landet. Den lagen börjar gälla , och då kommer det också att ske en växling mellan boenden som har upphandlats och de boenden som kommunerna tar fram. På det sättet kommer vi att få en jämnare fördelning över landet. Det är ju som säger att ska klara det här måste alla länder hjälpas åt, och ska klara det här måste alla kommuner hjälpas åt. Tack för svaret, statsrådet! Jag är verkligen glad över att regeringen har tagit det här på allvar och hörsammat detta. Men jag vill upprepa min fråga: Var finns planen från regeringens sida? För signalerna är faktiskt de motsatta just . Vi får förfrågningar till de anläggningar som var stora boenden. kommer det återigen förfrågningar från om man kan tänka sig att starta upp igen. Därför är min fråga till statsrådet: Vad är planen för att man ska kunna möta detta ? Regeringen har presenterat planen. Den innehåller uppdraget till om att det ska fördelas jämnt över landet. Den innehåller en ny lagstiftning för att se till att alla landets kommuner hjälps åt. Jag hoppas naturligtvis att alla partier här i kammaren kommer att ställa sig bakom den lagstiftningen. Som jag sa: Även när det gäller de boenden som har upphandlat är det en månads uppsägningstid, så de går snabbt att säga upp. Allt fler länder rör sig i konservativ, patriarkal och auktoritär riktning, och allt färre människor får sina mänskliga rättigheter tillgodosedda. anfall mot har förvärrat läget än mer. Ett sätt att stötta människor i kris är bistånd, och har genom att långsiktigt vara en pålitlig givare bidragit till att skydda de allra mest utsatta. I det läget väljer regeringen att lägga fram enorma avräkningar på utvecklingsbiståndet. Många civilsamhällesorganisationer och multilaterala organisationer har vänt sig till mig och frågat om regeringen är medveten om vad de osmakligt höga avräkningarna innebär. Jag kan ju inte svara för regeringen så därför, fru talman, vill jag fråga statsrådet om regeringen förstår vad dessa avräkningar kommer att innebära för världens allra mest utsatta och om man inser att kommer att förlora anseende som en pålitlig givare när många ingångna avtal kommer att brytas. Jag är stolt över svenskt bistånd. Jag är stolt över att det svenska biståndet ökar, inte minskar. Jag är också stolt över att det ger en möjlighet för att bistå de människor som flyr undan den ryska aggressionen i . Jag tror att de allra flesta människor förstår att det kostar pengar om man vill hjälpa människor på flykt. Vi behöver bistå dem när de är på flykt. Det gäller när de kommer till , när de kommer till närområdet och när de flyr i . För mig är det naturligt att vi använder oss av de pengar som vi har avsatt till bistånd för att bistå dem som flyr undan kriget i . De behöver vårt bistånd. Det är oroväckande att den internationella solidariteten, som är en viktig del av arbetarrörelsen, så lätt blir satt på undantag när den svenska finansen, enligt finansministern, är stark. Jag undrar varför världens allra mest utsatta ska betala när vi i gör skatteavdrag till människor med höga inkomster för att de inte ska behöva betala fullt pris för att få sina Armaniskjortor tvättade. Den internationella solidariteten måste nog också omfatta dem som drabbas av kriget i . Vår ekonomi är god. Därför höjer vi biståndet; vi sänker det inte. Men vi använder biståndet för att bistå dem som har drabbats av Putins krigföring i . Jag tycker att vi ska vara stolta över detta bistånd och inte ha den inställning som ger uttryck för här. bor minst 660 000 svenskar världen över. Man bor, arbetar och studerar där. En del av de personer som har fått jobb utomlands bildar familj där. Det kan vara en familj som inkluderar en part från tredjeland. När de sedan vill flytta hem till stöter de på problem. Det är problem som har med regelverket att göra och som kan göra att man skiljs från sina barn. Vi vet att det har skett att man skilts från sina barn . Detta måste vi politiker ta på allvar och åtgärda. Min fråga till gäller därför följande. Vi i har två lösningar som vi ser som möjliga. Den ena är att man gör skillnad på om den som kommer till är anhörig till en svensk medborgare och därför får söka tillstånd här i . Den andra är att man prioriterar handläggningen av ärenden som rör utlandssvenskar. Vad tänker ministern om detta? Tack, , för frågan! Låt mig först säga att jag delar bilden av problembeskrivningen. Utlandssvenskarna har liksom många andra drabbats av en för långsam handläggningstid. Handläggningstiderna har varit för långa på . Det är bakgrunden till att vi i regleringsbrevet har gett myndigheten i uppdrag att prioritera kortade handläggningstider. Man ska väl också vara sjyst och säga att kriget i och att vi har fått den värsta flyktingsituationen i sedan inte har underlättat för att korta sina handläggningstider. Det gäller oavsett hur man väljer att dela in handläggningsområdena. Det gäller tyvärr även andra områden än utlandssvenskar. Jag ser fram emot att vi ska kunna komma med gladare besked till utlandssvenskarna om att handläggningstiderna faktiskt kortas. Jag delar absolut ministerns åsikt om att det som har hänt naturligtvis måste vägas in. Men jag hade två förslag. Det ena förslaget var att om man är anhörig till en svensk medborgare ska man kunna få söka tillstånd när man kommit till . Huvudregeln är att man gör det innan man kommer till . Den delen har inte ett smack med Ukrainasituationen att göra. Det hoppas jag att ministern är enig med mig om. Vi måste inse att vi kommer att få en alltmer internationell arbetsmarknad. Därför måste vi åtgärda detta. Jag delar uppfattning om att det här måste åtgärdas. Det förslag som han kommer med skulle innebära en lagändring och strida mot den praxis vi har i utlänningslagen. Det vore olyckligt. Huvudspåret måste vara att satsa resurserna på att få ned handläggningstiderna på och se till att de har rätt resurser så att alla angelägna grupper får en rimlig handläggningstid. Även min fråga är riktad till statsrådet . Jag vill lyfta upp en fråga som har varit aktuell , nämligen islamofobi. I min hemstad har vi tagit fram en rapport som visar att nästan allt hat och hot på nätet riktar sig just mot muslimer och människor från . Enligt rapporten riktas av alla hatkommentarer på sociala medier mot muslimer. har vi i en rapport kunnat läsa om att det sker minst ett angrepp mot moskéerna i . Utöver detta möter jag många vittnesmål. Det är framför allt kvinnor som blir bespottade och attackerade för att de bär slöja. Vad kommer regeringen att göra för svenska muslimer som utsätts för hatbrott? Tack, Mubarik , för frågan! Det är naturligtvis viktigt att samhället står starkt mot främlingsfientlighet, främlingsrädsla och mot hat och hot på nätet, i verkligheten och i attacker i alla former. Vi har tillsammans med tagit fram en studie om islamofobi. Myndigheten har tagit fram ett stöd för att kunna komma till rätta med det här. kommer vi att ta fram särskilda åtgärdsprogram mot olika former av rasism, däribland islamofobi, för att på så sätt ytterligare kunna stärka vårt arbete mot främlingsfientlighet och rasism, som vi ju står enade mot. Jag vet att regeringen gör mycket, men jag vill berätta att i min hemstad har vi 180 olika nationaliteter och att det talas över 150 olika språk. För oss är mångfalden en styrka. finns det högerextrema krafter som vill dela upp samhället i ett vi och dom. Jag hoppas att regeringen kan göra ännu mer för att skydda våra minoriteter. Det ska vi naturligtvis göra, men tyvärr är det inte bara högerextremister som vill så split och splittring i det svenska samhället. Det finns också militanta vänsterextremister och islamister. Vi måste ta spjärn mot alla dem som vill så split och splittring mellan människor och öka motsättningar och polarisering i . Vi måste slå till stenhårt mot dem som vill använda hat, hot och våld som en del i sin politiska verksamhet. Jag har en angelägen fråga som inte får tillräckligt med utrymme i debatten. I ljuset av det allvarliga läget i är det viktigare än någonsin för näringslivet att immaterialrättsliga tillgångar kan skyddas och tillvaratas. Så mycket som av bolagsvärden ligger i dessa tillgångar. har som en av sina huvudpunkter intellectual property action plan, det vill säga en handlingsplan för immaterialrättsliga tillgångar. Denna punkt, och även skrivningar i regeringens industristrategi, saknar immaterialrätt. Vårt grannland har en nationell immaterialrättsstrategi, vilket gör att arbetet på EU-nivå kopplas på ett bra sätt hemåt och kan följas upp nationellt. har också en plan, en immaterialrättsstrategi, och den är sjösatt. Därför ställer jag min fråga till statsrådet : När blir den svenska strategin av? Jag tackar för en mycket viktig fråga. Det är alldeles riktigt som säger att det är tack vare vår kraftiga innovationspolitik i att så många nya uppfinningar och nya upptäckter görs av vårt kreativa näringsliv. Därför är verkligen risken för kopiering och stölder mycket större för de innovativa företagen än för andra. Jag medverkade i en stor konferens om immaterialrätt som myndigheten jobbar med i , och det finns anledning att återkomma ytterligare till att följa upp efterlevnad av lagen och att immaterialrätt blir en viktigare sakfråga för det svenska samhället. Om man har uppfunnit och lagt hela sin tid och själ i att starta ett företag baserat på en idé, för att sedan se den stulen av en konkurrent som bara kopierar, gör det att man kanske inte startar ett nytt företag eller använder sin bästa tankeförmåga att få fram de bästa idéerna. Immaterialrätt är verkligen viktigt, och vi måste stärka arbetet för framtiden. Direktivet om byggnaders energiprestanda och regeringens vision för är att alla byggnader ska vara nollemissionsbyggnader . I vår glesbygd övergår ofta de normala renoveringskostnaderna av huset värdet på marknaden. Ännu svårare blir det att få ihop kalkylen när en renovering innebär att huset ska bli ett nollemissionshus och det inte räcker med en vanlig renovering. Att renovera alla hus och gårdar i till nollemissionshus kräver enorma investeringar, om inte många hus ska rivas. Har regeringen några planer, statsrådet , för hur det ska bli lönsamt att renovera byggnader i glesbygd? Eller är avsikten att husen ska rivas innan de 28 åren har gått? Jag tackar för frågan från . Förordningen diskuteras just nu och förhandlas än så länge i Europiska unionen. Vi får se var slutresultat hamnar. hållning är att det måste råda stor flexibilitet i genomförandet. Det handlar om flexibilitet i hur finansieringen går till, och det handlar om flexibilitet i tidsramen och slutligen handlar det om flexibilitet i vilka byggnader som kan omfattas eller inte omfattas. Till exempel byggnader av kulturhistoriska värden kanske vi inte vill ska innefattas i detta över huvud taget. Innan själva slutprodukten är på plats är det svårt att uttala sig exakt om hur nästa steg i finansieringen ska vara. Men jag tror att vi kan vara överens om en sak, nämligen att det kommer att behövas en avsevärt större flexibilitet än vad en del länder i södra vill se vid genomförandet för varje medlemsstat. , när terrorsekten attackerade Kobane i västra och , var det de kurdiska befrielsekämparna i YPG och YPJ som såg till att bekämpa dem. I Shingal var det också de kurdiska styrkorna som skyddade det yazidiska folket. Den här kampen förde de inte enbart för det kurdiska folket utan för demokrati och rättvisa världen över. Vi har uttryckt vår stolthet och tacksamhet för det som de kurdiska styrkorna gjorde. Just nu attackeras samma befrielsekämpar av turkiska statsmaktens stridsflygplan. Människor mördas och dödas dag för dag. Vad tänker den göra för att försvara kurdernas rätt till frihet och demokrati? Vad gör man för att stoppa de senaste dagarnas bombningar från turkiska statens sida? Jag tackar för frågan. Tyvärr är detta inte någon ny företeelse. har genom historien, och gör det fortfarande, stått upp för fred, frihet och demokrati, för varje folks rätt till frihet, för varje lands rätt till frihet. Vi tar naturligtvis avstånd från väpnade angrepp varhelst de uppstår i världen, och det kommer vi att göra även i fortsättningen. Min fråga går också till statsrådet . Regeringen har presenterat flera olika förslag för att komma till rätta med de ökande drivmedelspriserna, till exempel drivmedelskompensationen och ett förbättrat tillfälligt bostadsbidrag för barnfamiljer. Det är åtgärder som eftersom de beslutas i kan komma på plats ganska snabbt. Men många bor i områden där man är helt beroende av bilen för att kunna ta sig till och från jobbet. Det nuvarande reseavdraget har legat stilla . Mot den här bakgrunden undrar jag om regeringen tänkte vidta ytterligare åtgärder och när det i så fall kan bli aktuellt med förändringar i reseavdraget. Jag tackar för frågan. Beskrivningen är naturligtvis helt riktig. Många människor i vårt avlånga land har långa vägar till och från jobbet och höga kostnader för att transportera sig till och från jobbet. Därför är det angeläget att vi dels kan göra om reseavdragssystemet, dels stärka reseavdraget. Ett sådant förslag kommer regeringen att presentera inom mycket kort. sjösattes intensivåret, till en kostnad av . kan vi konstatera att detta har blivit ytterligare ett integrationspolitiskt sorgebarn. Det saknas utbildningsplatser för att lära sig svenska och ett yrke. Dessutom har bara 2 av drygt 800 deltagare fått en så kallad , vilket har varit ett huvudfokus. Detta följer ett mönster. Ett visst antal satsas på ett visst projekt. Verksamheten är sällan genomtänkt eller ändamålsenlig. Ytterst få får några faktiska jobb i slutändan. Syftet verkar snarare vara att ge statsråden någonting att prata om i medierna. Jag skulle därför vilja fråga om kan berätta inför kammaren hur många av dem som ingick i det första intensivåret som har fått ett arbete utan stöd, det vill säga ett icke-subventionerat jobb? Det blir lite ironiskt med ironi. Om han menar att hela stödets roll är att statsråden ska få tala om det, verkar det osedvanligt dumt att ta upp just den saken i kammaren så att statsrådet än en gång ska få tala om stödet. Men jag tackar naturligtvis för den möjligheten. Svaret på fråga är att jag inte vet eftersom detta sorterar under statsrådet . Men vad jag kan säga är att vi har en bra utvärdering av de olika insatser som görs. Vissa kommer att vara framgångsrika, och vissa kommer att vara mindre framgångsrika. Ett resultat vi ser av regeringens politik är att fler och fler med utomnordisk bakgrund går till jobbet. Fler och fler barn med utomnordisk bakgrund får se sina föräldrar gå till jobbet. Däremot lyckas alltför få av de långtidsarbetslösa komma in på arbetsmarknaden, och där måste vi göra större insatser. Först och främst vill jag ta tillfället i akt och uppmärksamma att det är Workers' , då vi minns alla arbetare som mist livet. Vårt krav måste vara att ingen ska dö av sitt arbete. till min fråga. Ljuset kommer från norr, brukar man säga, men det är som tänder lampan. På största privata arbetsplats Energy arbetar tusentals människor med att möjliggöra grön omställning genom världsledande energiöverföring. fick jag göra praktik där, och då var jag med och byggde en ventil som ska stå till havs utanför . utökar nu med 500 nya jobb i och nyetablerar sig i . I ser vi att pappersbruk i stället blir Northvolt med 1 000 nya jobb. Bruksorter som blivit utmålade som nedgångna och fula får nu vara med och bidra. Hur ser näringsministern på den här utvecklingen för industrin i ? skulle man verkligen vilja ha en kvart på sig att berätta svaret, men man har bara en minut. Det är klart att den stora industrietablering som sker i framför allt norra men som snabbare och snabbare sprider sig söderut ger nytt hopp till människor runt om i landet. Jag var själv i kommun i går. Jag var med och diskuterade när man presenterade en idé att skapa 100 nya jobb för att göra flygbränslen - av flygbränslen ska tillverkas där . görs en stor satsning på nya arbeten. Det hopp det ger medborgarna där ser man hos alla man möter. Vi såg bilderna från informationsmötet om Northvolt , som fyllde hela Galaxen - 800 personer var där för att ta del av informationen om nyetableringen. Vi ska ta till vara det hopp som den här gröna revolutionen gör för hela så att industrin kan fortsätta växa och ge jobb till människor runt om i hela landet. Det är jättebra. Massflyktsdirektivet har inneburit att flyktingarna från ganska snabbt har registrerats och då fått möjlighet att skaffa sig ett arbete. Dock är det många som rapporterat att det tar tid att få ett samordningsnummer, som är nödvändigt för att komma igång med jobb och skaffa bankkonto. Min fråga till statsrådet är därför vad regeringen gör för att ukrainare som flytt hit snabbt ska kunna få ett samordningsnummer. Tack, , för frågan! Det ska sägas att många av de ukrainare som kommit hit också har fått samordningsnummer. Men är det så att det är två separata processer när man kommer. Först måste man gå till , och sedan ska man gå till . Tanken är att den processen nu ska samordnas så att man när man ansöker om skydd enligt det så kallade massflyktsdirektivet, eller temporary protection directive som det heter på engelska, automatiskt ska få ett samordningsnummer. Med den åtgärden kommer det att gå ännu snabbare för de ukrainare som söker skydd i att ställa sig till arbetsmarknadens förfogande. Jag tror att det kommer att vara en bra och viktig åtgärd för att få in fler ukrainare i sysselsättning. Frågestunden var härmed avslutad.