kam-ud · H9C120220610ud · 2022-06-10 09:00:00 — är det utrikespolitisk debatt i . Den utrikespolitiska debatten är uppdelad i två delar: först en inledande del med utrikesministern och partiföreträdare, därefter en andra del med övriga talare som i förväg har anmält sig till debatten. Den utrikespolitiska debatten är öppen för allmänhet och media. Debattens första del tolkas till engelska och teckenspråk. Den går att se både direkt och i efterhand via webb-tv. Ett nytt, mörkt kapitel har öppnats i historia. inledde ett oprovocerat, olagligt och oförsvarligt krig mot sin granne, det demokratiska . Det ryska hotet mot den europeiska säkerhetsordningen kommer att bestå . Vi har alla nåtts av bilderna på de brutala grymheterna från den ryska regimens sida. Civila mördas, och hela städer bombas sönder. Missiler riktas mot barn på flykt. Nyfödda barn och nyblivna mammor gömmer sig i källare för att söka skydd mot beskjutningarna. Vid mitt besök på flyktingmottagandecentret i polska Korczowa fick jag höra om de ryska grymheterna - om massgravarna, om tortyren, om attackerna mot barnen på en tågstation och också om de sexuella övergreppen. Invasionen visar hur långt är berett att gå. krig innebär en ny och farligare verklighet för och . Det ligger i vårt säkerhetspolitiska intresse att krig inte resulterar i politiska vinster, också för att undvika nya aggressioner . kvarstår arbetet med en rad av de globala utmaningar vi stod inför före invasion av : klimathotet, den ökade geopolitiska konkurrensen, risken för svältkatastrofer, den negativa utvecklingen för demokratin och återkommande attacker mot de mänskliga rättigheterna. politiska, humanitära, ekonomiska och militära stöd till är av historiska proportioner. Inte sedan krig mot 1939 har bidragit med vapen under en pågående konflikt i vårt närområde. presenterade regeringen ett fjärde stödpaket på till . lagliga rätt till självförsvar är i praktiken ett försvar av alla länders territorium, även . EU-sanktionerna beslutades med en hastighet, enighet och storlek utan motstycke. EU:s sjätte sanktionspaket, där regeringen varit pådrivande, innebär att av rysk oljeimport till EU ska fasas ut . Det transatlantiska samarbetet har varit avgörande i stödet till och de sanktioner mot som antagits. Fortsatt stöd till och fortsatta sanktioner mot och är våra viktigaste bidrag för att få ett slut på hänsynslösa krig. nationella försvarsförmåga ska fortsätta att stärkas. Vi ska nå av bnp så snart det är praktiskt möjligt och . Återetablering av regementen, förstärkningar på , återaktiverande av värnplikten, materielanskaffningar, ett förstärkt cyberförsvar och utvecklad underrättelseförmåga har varit nödvändigt. Det kraftigt försämrade säkerhetsläget har också belyst vikten av att fortsätta fördjupa försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. Det stärker säkerhet nu och . presenterade regeringen en säkerhetspolitisk rapport efter två månaders överläggningar där samtliga partier deltog. Det är en styrka för att alla partier ställt sig bakom analysavsnitten, särskilt de som gäller . anfallskrig har fundamentalt försämrat säkerheten i vårt närområde. Natoallierades svar på kriget har också tydliggjort att Natos försvarsklausul, artikel 5, enbart gäller alliansens medlemmar. Regeringen har gjort bedömningen att ett svenskt Natomedlemskap är det bästa sättet att värna säkerhet. Ett svenskt och ett finskt medlemskap stärker också säkerheten för Natoländerna. skulle som medlem åta sig helheten i Washingtonfördraget, inklusive Natos doktriner. Ett Natomedlemskap kan också förändra förutsättningarna för krigsmaterielexport inom vårt nationella regelverk. Vi har tagit steget att söka Natomedlemskap hand i hand med , vår närmaste partner. Den kris som vi nu genomlever har visat hur nära våra två länder står varandra och hur beroende det enas säkerhet är av det andras. Det krävs enighet inom Nato för att gå vidare med att behandla och ansökningar. Våra ansökningar har fått ett brett stöd bland Natos medlemmar. kommer solidariskt att bidra till hela Natos säkerhet, inklusive . Vår ambition är att i konstruktiv anda komma framåt i de frågor som har rest. fördömer terrorism å det starkaste. En ny, skarpare terroristbrottslag träder i kraft , och regeringen förbereder ytterligare skärpningar av terroristlagstiftningen. Det bör inte råda några tvivel om att även fortsättningsvis ska stå starkt tillsammans med likasinnade i kampen mot terrorism. Fram till dess att ett svenskt medlemskap träder i kraft kommer vi att stå sårbara för externa hot och försök till påverkan. För att hantera denna osäkerhet har erhållit tydliga försäkringar om stöd från flera länder inom Nato, bland annat , , , , , och . Även EU:s gemensamma försvarsklausul 42.7 spelar en viktig roll för säkerhet. Den bilaterala solidaritetsförklaring som och statsministrar undertecknat syftar också till att stärka säkerheten i norra . säkerhetspolitiska linje bygger på samarbete med Nato, EU och FN och genom en stark transatlantisk länk. kommer inte att förlora sin globala röst som framtida Natomedlem. Vi har en lång historia av att stå upp för folkrätten, solidaritet, nedrustning, demokrati och jämställdhet. Det är också vår framtid. Vi kommer att fortsätta arbetet med att öka respekten för de mänskliga rättigheterna och arbetet för en regelbaserad världsordning, för global säkerhet med medling som verktyg och mot terrorism. Detta är också ett led i att bygga ett tryggare . Diplomatin förblir vår främsta försvarslinje, och den nationella försvarsförmågan är av grundläggande betydelse. Vi har flera säkerhetspolitiska verktyg för att hantera kriser för säkerheten i . , , är ett av dessa verktyg. Som ordförande för såg vi en accelererande negativ utveckling i och när det gäller viljan att efterleva grundläggande åtaganden. Vi arbetade för att stärka roll som plattform för dialog och ansvarsutkrävande. Ett resultat av detta var ministerrådsmötet i , där 48 utrikesministrar kunde föra politiska samtal och fatta beslut. tar fortsatt ansvar för som en del av trojkan till utgången av 2022. Förutsättningarna för dialog och konfliktlösning har förändrats i grunden , men behovet av dialog kvarstår. är en viktig plats för detta, när omständigheterna tillåter. Vi lever mitt i en accelererande klimat- och miljökris. ska vara ledande i klimatomställningen. Men den globala ambitionsnivån är långt ifrån tillräcklig. Klimatförändringarna och miljöförstöringen bidrar till ökade spänningar och konflikter. Klimatet har en avgörande betydelse för vår säkerhet. Vi måste ta de klimatrelaterade säkerhetshoten på största allvar. Vi har därför tillsatt en ambassadör för klimat och säkerhet. Just nu pågår intensiva förhandlingar i EU om det omfattande paket av lagförslag som kallas Fit for 55. Här driver regeringen på för ambitiösa lösningar som ska minska EU:s nettoutsläpp med till 2030, jämfört med nivåer. stod värd för det internationella + 50 om miljö, klimat och hållbar utveckling. Mötet lyfte fram konkreta lösningar och finansieringsmodeller för att snabba på anpassningen och omställningen, inklusive i utvecklingsländer. Politiker från hela världen enades om att gå från ord till handling. Under vårt OSSE-ordförandeskap kunde ett banbrytande beslut fattas om de utmaningar som klimatförändringarna medför. har mandat att arbeta med denna avgörande säkerhetsfråga. bidrar nu också till att stärka för att kunna öka fokus på dessa frågor. EU är viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska arena. I en osäker tid står medlemsländerna starkare tillsammans. Vi ska fortsätta att bygga ett allt närmare samarbete inom EU, liksom med våra nordiska och baltiska grannar. Arbetet med visionen om som världens mest hållbara och integrerade region fortsätter. kommer för tredje gången att vara ordförande i . Det sker i då säkerhet utmanas i grunden. Vi har en ambitiös agenda, vilket EU-ministern också redogjort för i denna kammare. Regeringen vill se ett EU som kan ta större ansvar för sin egen säkerhet. Arbetet med den så kallade strategiska kompassen kommer att fortsätta i syfte att fördjupa det säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet. Det är viktigt att EU fördjupar samarbetet med strategiska partner utanför EU och att den transatlantiska länken värnas. Vi behöver fortsatt hantera krigets konsekvenser, utveckla vårt stöd till och verka för , och gradvisa integration i EU-samarbetet. Vår förmåga att hantera vårt eget närområde är avgörande för EU:s trovärdighet som global aktör. Också inom EU måste de grundläggande värderingarna upprätthållas. Just nu pågår den största flyktingkrisen i sedan . Situationen visar hur viktigt det är att EU:s medlemsstater tar ett gemensamt och solidariskt ansvar för människor på flykt. Den feministiska utrikespolitiken behövs. Och det är glädjande att fler länder nu tar efter, senast , och som , liksom , , , och , också för en feministisk utrikespolitik. Arbetet ska vässas, inte minst givet den motreaktion mot jämställdhet som vi har sett i spåren av pandemin. Våld mot kvinnor och flickor har ökat världen över. Med pandemin, klimatkrisen och ett minskat demokratiskt utrymme riskerar vi nu en global recession mot jämställdheten. En feministisk utrikespolitik behövs mer . ser vi att de länder som rör sig i auktoritär riktning är fler än de som rör sig i en demokratisk riktning. aggression mot är inte bara ett flagrant brott mot folkrätten utan också ett tydligt exempel på en auktoritär stats attack mot en demokrati. Regeringens demokratisatsning fortsätter därför med full kraft. Bristen på demokrati och mänskliga rättigheter i arbetslivet globalt måste uppmärksammas mer. är ordförande i alliansen för hågkomst av Förintelsen där vi fortsatt ska främja hågkomsten av Förintelsen och med all kraft bekämpa antisemitism och antiziganism. Kärnvapenhotet är en alltmer oroande verklighet. kommer att fortsätta att vara en stark röst för nedrustning, icke-spridning och rustningskontroll även som framtida Natomedlem. Det gemensamma målet är en värld utan kärnvapen. Inom Stockholmsinitiativet har med 15 andra länder föreslagit 22 konkreta och konstruktiva steg för kärnvapennedrustning samt ett paket med åtgärder för att minska risken för att kärnvapen används - ett område som har ökat i betydelse. Allt fler länder ställer sig bakom våra förslag. aggression mot har gjort vårt arbete svårare, men också än viktigare. Vi har också vänt oss direkt till de fem kärnvapenstaterna. Flera av initiativets förslag på steg framåt har hörsammats. bekräftade de fem i ett gemensamt uttalande att "ett kärnvapenkrig kan aldrig vinnas och får aldrig utkämpas." hot om kärnvapenanvändning är oacceptabla och står i bjärt kontrast till uttalandet. De humanitära behoven i världen ökar lavinartat. Pandemin har kastat över 100 miljoner människor in i extrem fattigdom. Ojämlikheten och de globala klyftorna växer. Drygt 300 miljoner människor är i behov av humanitärt bistånd för att överleva. Nästan 50 miljoner kvinnor, män och barn befinner sig på gränsen till svält. 100 miljoner människor befinner sig nu på flykt. biståndspolitik är världsledande när det gäller både omfattning och kvalitet. Att medel avsätts för skyddsbehövande i till följd av krig på vår kontinent ändrar inte detta. Det svenska biståndet ska fortsatt motsvara av bruttonationalinkomsten. ska öka ansträngningarna för miljön och för att förebygga klimatförändringarna. Målet att fördubbla klimatbiståndet ligger fast. När de antidemokratiska krafterna vinner mark ska det svenska biståndet vara en motkraft med en fortsatt hög ambitionsnivå. Fler demokratiska samhällen gör världen bättre - och ökar tryggheten i . utrikespolitik fortsätter att vara global, multilateral och baserad på folkrätten. Den europeiska säkerhetsordning som vi värnar vilar på och dess principer. Detta är också en del av att bygga säkerhet med andra. En solidarisk världssyn går hand i hand med insikten om att trygghet främjas av en säkrare och mer välmående omvärld. fortsätter att investera politiskt och finansiellt i det multilaterala systemet med FN som nav. Det handlar om stöd till fredsbyggande och medling, om ett djupt engagemang för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, jämställdhet och det breda miljö- och klimatarbetet. Den ryska aggressionen kastade också världen in i en fördjupad livsmedelskris som drabbar de redan mest utsatta hårdast. är en del av det globala ansvaret för att lindra dess effekter. Vi är stora givare till och FN:s internationella jordbruksutvecklingsfond som tillsammans räddar liv och förbättrar levnadsvillkor. måste upphöra att blockera export av ukrainskt spannmål. Blockeringen är en stor anledning till de nu stegrande matpriserna globalt. EU accelererar sina insatser för en global tryggad livsmedelsförsörjning. Frihandeln måste värnas, och grundorsakerna till hunger och svält måste bemötas. arbete för hållbar utveckling och fredsbyggande är angeläget också i detta sammanhang. Covid-19-pandemin har försvårat genomförandet av Agenda 2030. De globala framsteg som gjorts , som förbättringar när det gäller mödrars och barns hälsa och jämställdhet, har delvis suddats ut. Det är första gången som hungern och den extrema fattigdomen har ökat i världen. Agenda 2030 är vår färdplan för att vända trenden. Globala utmaningar kräver globala lösningar. Såväl pandemin och klimatomställningen som kraftfulla sanktioner mot kräver mer handel, hållbara värdekedjor, nya källor för centrala råvaror, nya avsättningsmarknader och strategiska partnerskap. Det är viktigare än någonsin att stå upp för fri, rättvis och hållbar handel och dess betydelse för välfärd i och i , som historiskt stora sanktioner mot genomförs. EU:s handelsavtal med partner runt om i världen ger oss en möjlighet att diversifiera handeln och stärka motståndskraften mot framtida kriser. Det multilaterala handelssystemet, med bas i , är grundläggande för tillväxt och välfärd. Runt om i finns innovationskraft. Det är en hög kompetensnivå som bygger framtidens hållbara varor och tjänster för en global marknad. Genom att ge den gröna omställningen ett exportlyft bidrar vi till att minska klimatpåverkan globalt. Vi skapar också framtidens jobb här i . Vi stärker därmed och EU:s konkurrenskraft. Med ett brinnande krig i och det dystra globala mörker som många känner just nu vill jag ändå säga att våra gemensamma ansträngningar spelar roll. Det kan kännas oändligt, men det finns hopp om förändringar genom hårt arbete och tydliga linjer. För hoppet om fred och en bättre framtid får inte suddas ut. Eller som den 14-åriga ukrainska flickan skrev i en dikt: "Vi tror fortfarande på en lycklig framtid,där vi kommer leva i harmoni och fred.Vi kommer aldrig att glömma de som har fallit,det är därför vi måste skynda oss." Låt mig fortsätta där jag var i samband med den utrikespolitiska debatten och inleda med det som förenar oss. Det finns flera saker i den utrikespolitiska deklarationen som jag som företrädare för oppositionens största parti vill understryka den delade vikten av. Det gäller inte minst formuleringarna kring Natoprocessen. Precis som utrikesministern och regeringen är jag helt övertygad om att ett svenskt och ett finskt medlemskap stärker säkerheten även för Natoländerna - alla 30 Natoländer. Jag tycker även att det utrikesministern tar upp i deklarationen kring det svenska EU-ordförandeskapet är väsentligt; det kommer att bli en viktig händelse för hela vårt land . Det är också väsentligt att man klargör att det är som bär skulden till kriget i i och med attackerna på . Därför är det värdefullt att man nämner inte bara utan även och , som också är hotade av den ryska maktaggressionen. Med allt detta sagt vill jag ändå ställa en fråga till utrikesministern. Det är ingen hemlighet att mitt parti och jag själv har pläderat för ett svenskt Natomedlemskap - säg sisådär , men och kan utveckla exakt hur många inlägg det har varit. Under den tiden har man från Socialdemokraterna varit väldigt tydlig: Det inte ska vara några tvära kast, man ska vara förutsägbar och det skulle destabilisera. Så sent som sa statsministern att detta inte var tänkbart, och försvarsministern har pratat om desinformation när vi har pratat om ett möjligt svenskt Natomedlemskap. Min fråga är: Finns det någon anledning för regeringen och Socialdemokraterna att vara något självkritiska när det gäller avvisandet av de partier som har pläderat både för ett Natomedlemskap och för en svensk Natooption? Tack för frågan, ! Nej, självklart ska vi inte avvisa några partier över huvud taget. Däremot är jag helt övertygad om att den säkerhetspolitiska linje som har haft , innan det brutala invasionskriget av mot , har tjänat bäst. och har tillsammans kunnat se till att vara en del av de pusselbitar som gjort att vårt område har präglats av stabilitet, fred och en minskad spänning. Det har tjänat både och norra väldigt väl. När invasionen sedan kom - och i och med den aggressivitet som visar mot ett demokratiskt, militärt alliansfritt och suveränt land - ändrades hela situationen. När dessutom bestämde sig för att gå med i Nato gällde ju inte längre det läge som vi så framgångsrikt har haft . Jag är alltså fortfarande helt övertygad om att den militära alliansfriheten tjänade mycket väl ända fram till den nuvarande situationen, men är vi beredda att ändra oss. Låt mig som parlamentarisk företrädare dessutom säga att jag försöker göra vad jag kan och dra mitt strå till stacken för framgångsrika svenska och finländska Natoansökningar. Jag har pratat med företrädare för olika parlament, och det är glädjande att se uppslutningen från länder som , och . Jag har även pratat med kollegor från , , , och , och alla är för. Det är viktigt. Jag noterar att en del partier har ändrat uppfattning givet det fruktansvärda krig som rasar i och att vill ansöka om Natomedlemskap. För mig har , ända , tre saker varit viktiga. Det är artikel 5, det vill säga den gemensamma, kollektiva säkerhets- och försvarsgarantin. Det är gemensam försvarsplanering, och det är solidariteten med de resterande länder som skyddar vår kontinent. Min fråga till utrikesministern är om, lite självkritiskt, utrikesministern delar uppfattningen att dessa tre pelare är väsentliga. Den huvudsakliga anledningen till att regeringen , i samarbete med flera av partier, har bestämt sig för att ansöka om Natomedlemskap är säkerhet. Vi kunde ha ett precis lika stort samarbete och precis samma värdegemenskap med länder som är militär alliansfria, vilket till exempel bekräftades när jag talade med utrikesminister i förrgår. Där har man fortfarande kvar alliansfriheten, och utrikesministern bekräftade att det inte har någon betydelse för den värdegemenskap man kan ha och vilken säkerhetspolitisk linje man väljer. Svensk utrikes- och säkerhetspolitisk är nu inne i ett mycket skälvande skede givet kalkylerade men ändå ökade risker fram till ett fullvärdigt medlemskap i . Svensken kan i medierna ta del av allt längre och alltmer komplicerade kravlistor från . En del av processen är helt enkelt öppna uppgifter, medan mer ingående och avancerade diskussioner naturligtvis förs i slutna rum där diplomatin förhoppningsvis ska värka ut fråga efter fråga. Det står dock klart att vi på regeringssidan ser en rödgrön röra av partier med helt olika smak gällande hur ska bygga sin säkerhetspolitik tillsammans med andra framöver. Jag skulle därför vilja ställa frågan till utrikesministern: hållning och hurdan långsiktig trovärdighet kan vi förvänta oss från vänstersidan vid en valvinst för det oklara och löst sammansatta rödgröna blocket? Jag tror inte att det är några som helst problem att räkna mandat och se att det i riksdag finns en stor majoritet för ett Natomedlemskap. Jag är alltså inte ett dugg orolig för det tar upp. är det så att ska behandla en motion som är väckt av särskilda skäl med anledning just av det förestående Natomedlemskapet. Det gäller inte minst hur man ser på de olika förpliktelser och samarbetsformer som finns i ett Natomedlemskap, och och har ju diametralt motsatt uppfattning jämfört med Socialdemokraterna. Utifrån vad vi ändå kan utläsa av omständigheterna inför valet tycks Socialdemokraterna avse att samverka med dessa partier vid en eventuell valvinst, så frågan kvarstår: Vilken form av säkerhetspolitik avser Socialdemokraterna att sträva efter att bygga tillsammans med och ? Den utrikespolitik som regeringen avser att föra kan man läsa om i dagens utrikespolitiska deklaration. Eftersom det finns en stor majoritet i som delar denna syn ser jag inte att det skulle vara några som helst problem för en kommande, eventuellt rödgrön, regering. I många stycken är vi överens, till exempel när det gäller klimatet som säkerhetshot samt vikten av att röst för demokrati, för den multilaterala världsordningen och så vidare är tydlig även . har dock agerat rätt tydligt länge - vi såg vad som hände i , och vi såg vad som hände i . Från sida drog vi då slutsatsen att vi måste lägga om den säkerhetspolitiska kursen och inte kan fortsätta att agera som om lyssnade. Vi valde Natomedlemskap vid det tillfället. Den viktiga frågan är naturligtvis: Hur förhåller vi oss till ? Är vi lyssnande och försiktiga och försöker att fånga in deras oro? Vad sänder det för signaler? Det som vi i väst har misslyckats med är ju att vara tydliga mot , och de har kunnat fortsätta att agera utifrån vår lågmälda ton. Viljan att inte provocera har stått i vägen för att vara tydlig i relation till . Detta har inspirerat den storryska hållningen och den väg som man nu ser med ett storskaligt krig mot . Hur är utrikesministern och regeringen beredda att agera nu? Är ni tydliga med att säga att ni är beredda att provocera också i det här läget, eller är det så att ni hellre tystnar? Jag tycker att ett militärt paket på 1 miljard till inte är speciellt tyst. Jag tycker också att det arbete som den har bedrivit för att få till stånd de sanktioner som vi , även om det var väldigt svårt, har lyckats med - det sjätte sanktionspaketet - visar på den tydlighet som visar när det gäller att vara emot den ryska aggressionen mot . Det finns ingen som helst anledning att vara tyst eller att försöka föra en dialog när det inte finns anledning till det. Jag tror att vi också måste vara väldigt tydliga med att man måste vinna inte bara kriget utan även freden för att inte riskera att man får ytterligare aggressioner när det eventuellt blir ett fredsavtal. Det låter bra. Av detta borde det också dras slutsatser från EU:s sida om att vi tydligt bör markera att vi inte bara ska lyssna och hantera vårt eget närområde utan faktiskt också ställa upp och ge , och kandidatstatus. Vi ska inte vara rädda för att sträcka ut handen och visa vår vilja att ge kandidatstatus till länder som så tydligt agerat för att få den möjligheten. Vi ska inte vara rädda att provocera. Jag hade ett möte med , ledare för , i som var. Hon var tydlig med att säga tack till och för att vi tydligt säger att vi söker Natomedlemskap. Hon menade att vi nu visar att vi står upp mot och svarar när säger åt oss att hålla tyst och stanna där vi är. Hon sa: Ni går fram och vågar säga er mening. Gör det också när det gäller medlemskapsfrågan! Det är väldigt viktigt att vi stöder i deras medlemskapsambitioner. Regeringen välkomnar den ansökan som har lämnat in. behandlas den av kommissionen, och man kommer att komma med ett svar från kommissionens sida . Då kommer vi att ta ställning till vilket som är nästa steg att ta. Men oavsett det är det väldigt viktigt att vi precis som , som den näst största givaren genom tiderna till , har stöttat reformansträngningarna med enorma belopp för att få att kunna reformeras så att man kan komma in som en fullvärdig medlem i EU framöver. Det är viktigt att behålla integriteten i utvidgningsförhandlingarna och ta saker steg för steg. Det är också detta som gynnar bäst. I den förra utrikespolitiska debatten lyfte jag upp det krympande demokratiska utrymmet i och vad utrikesministern ansåg om demokratin i .