kam-sd · H9C120220516sd · 2022-05-16 10:30:00 — Vi har länge drivit på för att stärka EU:s motståndskraft och öka pressen på . Vi har drivit på för svensk energisolidaritet för att vi tillsammans inom EU ska kunna stänga Putins gas- och oljekranar. Det innebär att vi måste ställa om vår energipolitik. Förnybart är tydligt det säkerhetsmässigt och det miljömässigt hållbara. Att fortsätta att vara beroende av auktoritära stater och fortsätta att pumpa in pengar i Putins krigskassa är inte längre försvarbart. Därför är också det politiska motståndet mot förnybar energi i och i ett hot mot vår säkerhet. Förnybar energi är frihetsenergi, som den tyske liberalen sa. ställer sig till allra största delen bakom den rapport som den säkerhetspolitiska analysgruppen har arbetat fram. Vi delar den analys som görs i rapporten angående det försämrade säkerhetspolitiska läget med anledning av vidriga invasion av och även bedömningen av konsekvenserna för säkerhetspolitiken i och i . Men där skrivelsen har ställningstaganden som innebär att enbart ett Natomedlemskap skulle gagna säkerhet gör en annan bedömning. Vi har stor respekt för att man kan komma till olika slutsatser, och även för oss har argumenten för att ändra säkerhetspolitisk inriktning stärkts. Men när gör avvägningen överväger fortfarande de negativa aspekterna av ett Natomedlemskap för vår del. Vi anser att det bästa för är att vi även själva kan välja våra samarbetspartner när det gäller säkerhetspolitiska frågor. Vi kan då söka efter säkerhetspolitiska samarbeten med demokratier och med de länder som delar våra värderingar och vår syn på världsutvecklingen framöver. I av ökande spänningar i världen behövs mer än någonsin globala aktörer som kan verka för fred, för konfliktförebyggande och för medling i pågående konflikter. Här har en stolt tradition att falla tillbaka på - att som alliansfritt land medla och förebygga när det gäller krig och konflikter runt om i världen. Vårt diplomatiska arbete och vårt höga bistånd har bidragit till att ge oss ett starkt namn, som vi också kan använda för en fredlig utveckling i världen. Här ser vi att en fortsatt alliansfrihet ökar möjligheter att föra dialog, att agera fredsmäklare och att därmed också bidra till avspänning, inte minst i vårt närområde. Jag vill också påminna om att säkerhet och vår förmåga att klara kriser inte bara handlar om militär förmåga, militär styrka. Vi måste också ha beredskap att möta hot som påverkanskampanjer, cyberhot, hackerattacker mot it-system, terrorism, hot mot demokratin och hot mot rättssamhället. Nya pandemier kommer att komma, och vi kommer att se brist på nödvändiga insatsvaror för industrin. Inte minst vet vi att klimatförändringarna, med torka, bränder, stormar och översvämningar, kommer att sätta mer och mer press på världen och på . vill att ska fortsätta arbeta för global nedrustning. Vi vet att särskilt kärnvapen är ett existentiellt hot mot mänskligheten. En värld med kärnvapen kan aldrig vara en säker värld. Ett medlemskap i innebär att skriver under på att använda kärnvapen som hot och som en del i en försvarsstrategi. Vi är oroade över att oerhört viktiga arbete för nedrustning av kärnvapen kommer att försvåras om vi är medlemmar i en kärnvapenallians som Nato. har drivit på för att ska skriva på om förbud mot kärnvapen. Det är ett krav vi står fast vid. Vi anser också att bör lagstifta om att kärnvapen inte ska tillåtas i vårt land, på vårt territorium, varken i fredstid eller i krigstid. Vårt arbete för att bidra internationellt i freds- och konfliktförebyggande arbete är viktigt. Det är något som vi behöver arbeta vidare med. Vi är oroliga över att kommer att ses som en representant för Nato snarare än som ett eget land som verkar för en fredlig värld. Jag oroas också över den demokratiska tillbakagång som vi kan se , inte bara i utan också i flera länder som är medlemmar i . Vi ser nu Natoländer där grundläggande mänskliga rättigheter allt oftare utmanas. Medier och universitet kontrolleras. Rättsstatens principer ifrågasätts. Det är oroande trender, och de måste brytas. vill att ska fortsätta att vara en fristående röst för fred och för mänskliga rättigheter och stärka feministiska utrikes- och utvecklingspolitik. är nu på väg att lämna en säkerhetspolitisk linje som har gällt i århundranden och som har hållit vårt land utanför krig och konflikter. Det är ett stort och historiskt beslut, och vi anser att det är anmärkningsvärt att det har skett . Ett sådant här avgörande beslut förtjänar en djupgående samhällsdiskussion. Vi hade önskat mer tid för en djupare analys och en längre och bredare demokratisk förankring av ett så här viktigt avgörande. Vår syn är att befolkning borde ha fått möjlighet att ta del av både för- och nackdelar med ett medlemskap i en samhällelig debatt under valrörelsen, för att sedan ha det med sig när vi alla går till val . Vi håller fast vid att det finns andra alternativ än Nato: att förstärka försvarsförmåga som vi har gjort kraftigt men också att fördjupa samarbeten inom försvars- och säkerhetspolitiken med demokratiska länder. har vi som parti respekt för demokratiskt fattade beslut, och om det även efter valet finns en bred majoritet för ett Natomedlemskap kommer vi att acceptera det utfallet och i stället verka inom ett svenskt Natomedlemskap för fred, för kärnvapennedrustning och för demokrati. I med ett mycket allvarligt säkerhetsläge i vår omvärld behövs det också samling nationellt. kommer att verka för att vi tillsammans står upp för att möta de hot som möter men också för en världsutveckling i demokrati och fred. I detta anförande instämde (MP). Jag vill tacka för en väldigt bra debatt och tacka alla som har hållit den respektfulla ton som stundens allvar förtjänar. Jag vill också tacka för alla de samtal som vi har haft med olika partiledare men naturligtvis särskilt för den nära dialog som jag har haft med oppositionsledaren . I väldigt många frågor håller vi inte med varandra, men när det handlar om säkerhet sätter vi båda landets säkerhet framför de trätor vi kan ha i olika inrikespolitiska frågor. Jag sätter stort värde på vår dialog, och jag delar också uppfattning att ett svenskt Natomedlemskap skulle stärka säkerhet. Det skulle också stärka det nordiska samarbetet, och det skulle stärka Nato. Nato stärker , och stärker Nato. Det gör det eftersom vi i bred samsyn i kraftfullt har byggt ut svensk försvarsförmåga. Vi genomför nu under ledning den största utbyggnaden av det svenska försvaret , och vi kommer att fortsätta hela vägen av bnp. Vi har återinfört värnplikten, vi öppnar nya regementen, vi köper in nytt försvarsmateriel och vi har också byggt ett stort antal försvarssamarbeten på ett sätt som även det kommer att stärka oss i period som vi nu går in i, från ansökan till ett fullvärdigt medlemskap. Efter dagens debatt är det tydligt att det finns en stor och bred majoritet i för att ska ansöka om medlemskap i . Mot den bakgrunden är det också logiskt att regeringen fattar ett sådant beslut. Men jag vet också att det finns många svenskar som fortfarande tvekar, som undrar varför det måste gå så snabbt och som håller fast vid den militära alliansfriheten. Det ska vi ha respekt för. Man kan landa i en annan åsikt. Det betyder inte att man bryr sig mindre om . Vi älskar alla vårt land, och vi vill alla det bästa för . Det finns också många svenskar som kommer fram till att läget kräver ett Natomedlemskap men som ändå känner ett vemod. Det här är ett historiskt och omvälvande beslut. Det är ett stort skifte som står inför. Vi lämnar en era och går in i en annan. Men vi ska gå in i den nya tiden med tillförsikt, och när vi gör det ska vi ta med oss det bästa från vårt lands historia. Framför allt ska vi ta med oss insikten om att vi blir starkare tillsammans. Den socialdemokratiska svängningen om Nato innebär att vi överger den alliansfria linje som har tjänat väl och kommer att tjäna väl även framöver. Den har hållit oss utanför krig och konflikter och gjort att vi har kunnat ha en självständig utrikespolitik. Redan nu ser vi dock hur despoten använder den nya beroendesituation som regeringen försatt oss i för att påverka svensk utrikes- och säkerhetspolitik. ser vi att kräver eftergifter och pekar ut som en för terrorister. Socialdemokraterna och regeringen har varit mycket tydliga: Att göra som vill och stämpla YPG som terrororganisation är oacceptabelt. Partiledaren från HDP ska friges. Är dessa ståndpunkter vad som gäller och något som regeringen står fast vid och kan uttala här i kammaren? Efter en svensk medlemsansökan och att blir inbjudna som medlemmar i försvarsalliansen pågår en process där alla parlament ska ratificera en ansökan. Under den tiden kommer naturligtvis att ha en dialog med alla 30 Natomedlemsländer på olika nivåer, så även . Med detta sagt: utrikespolitiska linje ligger fast. Jag är mycket glad att statsministern uttalar och står fast vid och förhoppningsvis i samtal med kommer att lyfta just dessa saker: att regeringen anser att det är oacceptabelt att peka ut YPG, den grupp som bekämpade IS och räddade världen från terrorsekten, som terrorister och att denna regering kräver att partiledaren friges från fängelse. Är detta ståndpunkter som kommer att tas upp med den turkiska regimen? Står regeringen tydligt fast vid detta? Ett tydligt ja för att tydliggöra situationen skulle underlätta den här diskussionen. Det är som jag säger: har en utrikespolitisk linje. Det faktum att vi ansöker om ett Natomedlemskap gör inte att vi kommer att ändra vår utrikespolitiska linje. Tack, statsministern, för anförandet! Det är ingen hemlighet att är djupt engagerat i att minska kärnvapenhotet i vår värld. I går på presskonferensen nämnde statsministern att hon inte ser Natomedlemskap som ett hinder för att driva på utrikespolitik. har till exempel sagt att Stockholmsinitiativet inte hade varit genomförbart om hade varit medlem i Nato. För är det viktigt att vi verkligen gör allt som står i vår makt. Till exempel anser vi att borde skriva på konventionen från FN om ett förbud mot kärnvapen, vilket till exempel och som icke Natomedlemmar har gjort. Det vore intressant att höra hur statsministern ser på arbetet inom Nato för att minska kärnvapenhotet. Kommer statsministern att verka för att ska ha en lagstiftning som säger att det inte ska finnas kärnvapen på svensk mark i vare sig krigs- eller fredstillstånd? Kommer statsministern att verka för att ändra first use-strategin, det vill säga att Nato kommer att vara den första sidan att använda kärnvapen i konflikt? kommer naturligtvis att fortsätta att bedriva en aktiv politik i världen för nedrustning, för fred och för färre kärnvapen och helst inga kärnvapen någonstans i världen. Med detta sagt är det viktigt att understryka att Nato inte har något slags first use-politik. Däremot har man inte en uttalad no first use-politik. Men Nato är tydligt med att användandet av kärnvapen ligger extremt långt borta. Det är viktigt att understryka. Nato placerar inte ut kärnvapen i medlemsstater mot deras vilja. Jag ser framför mig att , den dag blir medlem, kommer att kunna uttala förbehåll för att vi inte vill ha kärnvapen på svenskt territorium - och inte heller fasta baser. finns Natoländer som har lagstiftning som tydligt deklarerar att man inte accepterar kärnvapen i vare sig fredstid - vilket som statsministern säger gäller för många länder - eller krigstid. är ett sådant exempel. Här skulle kunna göra sitt ställningstagande tydligt, vilket skulle vara bra. Jag vill återvända till no first use-strategin. Vi vet att ju större risken är för att kärnvapen ska användas i en konflikt, desto större är också risken för, utan att överdriva, mänsklighetens utplåning. Ett kärnvapenkrig som eskalerar är ett existentiellt hot mot hela mänskligheten. Där borde inställning vara att på alla sätt försöka deeskalera och minska risken för att kärnvapen kommer till användning. När vi , som det ser ut, får möjlighet att agera som Natomedlem vore det ansvarsfullt att inom Nato driva på för att Nato ska ändra sin linje och ha en tydlig no first use-strategi. Är statsministern beredd att agera för en sådan? Det är oerhört viktiga frågor som Per tar upp. Det är tydligt att ingen kan vinna ett kärnvapenkrig. Därför är alla former av deeskalering, samverkan i världen för att minska antalet kärnvapen, oerhört centralt. Det är naturligtvis viktigt att det sker en nedrustning av kärnvapen och en minskning av antalet kärnvapenstridsspetsar parallellt i alla kärnvapennationer. kommer naturligtvis att fortsätta att driva på. Per tog upp Stockholmsinitiativet, och det är ett svenskt initiativ dit flera Natomedlemmar har anslutit sig. Jag ser framför mig att vi kan fortsätta att driva frågan med full kraft också som medlemmar i . beslut att ansöka om medlemskap i är ett beslut baserat på realism. Det är inget nytt - tvärtom! säkerhetspolitiska doktrin har under ett halvt sekel präglats av en långt mer krass inställning än den officiella retoriken ibland har gett sken av: Från de ensidiga amerikanska säkerhetsgarantierna till de senaste årens mycket nära underrättelseutbyte med både och andra EU-länder. Från den lite märkliga romantiseringen av neutralitet och alliansfrihet som ideologi till de senaste 25 årens aktiva svenska deltagande i Natoinsatser i Bosnien, Kosovo, och . Från ganska mycket hemlighetsmakeri till påtagligt mycket transparens. Processen från neutralitet via alliansfrihet, som blev allianslöshet, till dagens tydliga ställningstagande har pågått , men kanske allra tydligast . Med solidaritetsdeklarationen erkände vi den europeiska gemenskapen fullt ut som en relation med både förpliktelser och rättigheter. Men inte har svensk säkerhetspolitik i grunden tagit tydlig ställning, baserat på både nykter analys och en ärligt redovisad övertygelse. Det är bra i den svenska demokratin. tillhör redan och EU, men tillhör också västvärlden - och snart tillhör vi även Nato. Den cirkeln sluts. Jag deltog i en mycket trevlig debatt med i studio. Då höll öppet - självklart - för att kunna ha kärnvapen och utländska militärbaser på svensk mark. verkar det som att har ändrat sig i denna fråga och kan tänka sig att inte ha kärnvapen och utländska militära baser på svensk mark. Hur länge har tänkt att hålla i det nya beskedet? Är det också ? Jag förstår att i en debatt där de flesta är eniga måste det vara frestande att leta efter något att vara riktigt oenig om. Jag har respekt för det; det är ju trots allt en riksdagsdebatt. Men om det anses att jag har uttryckt en sådan uppfattning måste det ha blivit ett missförstånd. Jag har aldrig uppfattat det som något annat än självklart att gör som och , det vill säga att i fredstid varken ha stationerade kärnvapen eller permanenta trupper. Vad som händer i värsta fall, om det som inte får hända skulle hända, är en helt annan sak. Jag ser inga som helst sådana skäl över huvud taget, och jag har inte tyckt det tidigare heller. Detta är inte detaljer. Det handlar om kärnvapen på svensk mark, och det handlar om utländska trupper permanent stationerade i . Underskatta inte de viktiga frågorna för rikets säkerhet. sa att det var helt öppet att kunna ha kärnvapen och permanenta utländska baser i . Är besked att det är något som under inga omständigheter kommer att arbeta för eller rösta för ? Jag vet inte riktigt vad Nooshi Dadgostar söker konflikt om här. Jag tror inte någon i riksdag tycker något annat än att det är helt naturligt att gör samma sorts uttalanden som och har gjort, som också avser att göra och som flera andra Natoländer gör. Jag har inte haft någon sådan diskussion över huvud taget. Skulle det värsta inträffa är jag däremot glad att det inte bara är diktaturer i världen som har kärnvapen utan att också den fria världen är beredd att i avskräckande syfte ha dessa förfärliga vapen som aldrig ska användas. Jag har aldrig tyckt något annat, och jag tycker att det är utmärkt att vi gör en sådan ensidig deklaration, precis som andra länder har gjort. Jag tror att Natoländerna inte förväntar sig något annat. Kärnvapen är tyvärr en fråga som alltför sällan debatteras och diskuteras i svensk politik. har vi verkligen anledning att borra lite djupare i frågan. har tidigare kallat FN:s konvention mot kärnvapen för plakatpolitik. Det vore intressant att höra vad syn på kärnvapenfrågor egentligen är. Då räcker det inte med att säga att när och andra diktatorer har kärnvapen är det bra om andra sidan också har det. Det är en lite för grund analys. Jag skulle gärna vilja ha ett förtydligande från : Hur ser ni på att ha kärnvapen som avskräckning? Vidare ställer jag den fråga jag ställde till statsministern: Hur ser och på att ha en no first use-strategi för Nato? Är beredd att verka för en sådan? Kärnvapen är helt förfärliga. Kärnvapen borde inte finnas. När kärnvapen nu finns är det absolut nödvändigt att även demokratier i avskräckande syfte kan markera för diktaturer att de inte får användas. Det är plakatpolitik att önska sig att de länder som bryr sig om vad människor i dessa länder tycker ska stå under tryck att förbjuda kärnvapen hos sig själva men låta dem vara kvar i diktaturer. Den politiken kommer vi aldrig att medverka till. Därför är ett sådant förbud meningslöst. Självklart ska den fria världen i avskräckande syfte också ha detta. Men det bästa vore en värld utan kärnvapen. Det var bra att få syn på kärnvapen. Det var kanske inte helt ett svar på frågan jag ställde. Det är tydligt för dem som följer historien att tidigare faktiskt har kunnat gälla för alla kärnvapennationer och har lett till nedtrappning och nedrustning, till exempel av kärnvapensystem som är särskilt hotfulla. Den historien borde vi bygga på och därmed se till att använda oss av det medlet eftersom vi uppenbarligen har ett gemensamt mål om att ha en värld utan kärnvapen. Jag vill återvända till frågan som inte svarade på. finns det ingen tydlig no first use-strategi hos Natoländerna, det vill säga att man förbehåller sig rätten att vara den sida som först går in med kärnvapen i en konflikt. Är och beredda att inom Nato verka för att ändra den principen? Jag medverkar gärna till kärnvapennedrustning i världen. Det har då och då skett framgångsrikt. Vi ska inte ha några illusioner om att det är något annat än diktaturerna som är det stora problemet här. Men om vi sammantaget kan medverka till färre kärnvapen i världen är det utmärkt. Jag tänker inte , långt innan är medlem, gå in och diskutera exakt vad ska göra och inte göra som framtida Natomedlem. Det tänker inte jag medverka till just . Men det är väl alldeles uppenbart att Nato är en försvarsorganisation. Det är en uttalad försvarsorganisation som gemensamt försvarar sig om den blir angripen utifrån. Jag tycker att det säger väldigt mycket om den logik och den värdegrund som präglar Natos arbete. Jag fick mig en liten kyss av talarstolen här. Jag vet inte om det är ett tecken på någonting. Den här debatten, i den mån man kan kalla det en debatt, visar att det finns en oerhört bred förankring kring det som ska ske och den vidare processen framåt. Det är naturligtvis en förutsättning för att det ska kunna bli bra. Det är väldigt viktigt. Det är en styrka för den fortsatta processen, och har för avsikt att vara en konstruktiv part i den fortsatta processen. Det är också uppenbart - det blev tydligt här , men det har också blivit tydligt - att det finns fullt legitima, rimliga argument både för och mot en svensk Natoanslutning. Jag håller med alla som sagt här att man måste ha respekt också för dem som tycker annorlunda. Men för oss handlar det till syvende och sist om och svenska medborgares säkerhet och trygghet. Det är ett argument som väger tyngre än alla andra argument. Om man tittar på de senaste månadernas situation i ser man hur detta inte så lilla folk, men såklart militärt svagare än sin fiende, försvarar sig. Visst, man får hjälp av omvärlden i form av materiel och pengar och förnödenheter, men man strider på egen hand. Det vore naturligtvis förödande om hamnade i en motsvarande situation, och det väger väldigt tungt för vårt beslut här och i fortsättningen. Realism och pragmatism, herr talman! Putins gränslöst vidriga krig i har förändrat allt. Vi ser i realtid hur ryska soldater på Putins uppdrag mördar, terroriserar och skändar människor och försöker utplåna ett folk och ett land. Alla de ukrainska män och kvinnor som slåss för sin egen överlevnad och frihet slåss också för vår och övriga överlevnad och frihet. Denna nya verklighet kräver handling. Den kräver vårt fortsatta fulla stöd till , men den kräver också att vi agerar för att stärka säkerheten och friheten här hemma och i vårt närområde. Ett svenskt Natomedlemskap gör precis detta. Det stärker försvar och säkerhet. Det stärker också säkerheten för och solidariteten och samarbetet med våra nordiska och baltiska vänner. Det är ett tydligt svar på Putins aggressiva krig och ett tydligt besked till vår omvärld. Det är otänkbart att stå neutral mot Putins blodiga, helt oprovocerade attack på sitt grannland och på den europeiska freden. har länge förespråkat ett svenskt Natomedlemskap. Vi har aktivt drivit på debatten och den konkreta försvars- och säkerhetspolitiken, fått med oss en majoritet i för en svensk Natooption, varit avgörande för att tillsammans med andra konstruktiva krafter höja det svenska försvarsanslaget till av bnp framöver och drivit igenom återstartande av regementen över hela landet och satsningar också på det civila försvaret. Vi har gjort skillnad, och vi kommer att fortsätta vara en seriös och handlingskraftig röst för att stärka det svenska totalförsvaret. Därför är det med ansvarstyngd stolthet och tacksamhet som jag klart och tydligt uttalar mitt och fulla stöd för att ska ansöka om att bli medlem i Nato. Det är ett beslut som fullt ut är för frihetens, säkerhetens och bästa. Vår säkerhetspolitik var aldrig tänkt att fungera bara i goda tider. Det måste ju vara tvärtom. Den ska stå stabilt och i förändringar. Vi ska alltid analysera de nya lägena. Vi ska kunna tänka om. Men det är inte samma sak som att kasta allt vi vet över bord. låter det på de andra partierna och regeringen som om det vore det enda rätta, den enda vägen att gå. Vi är det land i världen som har haft den längsta sammanhängande fredstiden. har den svenska alliansfriheten skapat säkerhet för och hållit oss utanför krig. Vi har haft en självständig röst. Ingen har kunnat diktera den svenska utrikespolitiken utifrån. Vi har stått upp för svenska medborgares trygghet och för mänskliga rättigheter världen över. Vi är alla överens om att den ryska invasionen är oförlåtlig, olaglig och oprovocerad. Det vi inte är överens om är vad som är bäst för säkerhet. En stor majoritet av svenska folket röstade på partier som stod upp för den nuvarande svenska linjen och ett tydligt nej till Nato. Det saknas demokratisk och folklig förankring för att forcera svenska folket in i Nato. Ändå är det vad som sker . Vi hade kunnat sköta det här bättre genom att låta medborgarna vara med och ta ställning till för- och nackdelar. Det hade varit bättre för demokratin, för legitimiteten och för den svenska säkerhetspolitiken. Det står nu klart att det i denna kammare finns en bred politisk enighet och majoritet för ett svenskt Natomedlemskap. Denna dag, , kan komma att skrivas in i historieböckerna som en milstolpe i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. För har det funnits en strävan till just denna punkt, till just denna dag. Vi har förordat och förordar även ett svenskt Natomedlemskap för att vi tror på samarbeten som stärker och säkrar fred och frihet. Nato är en försvarsallians, ett samarbete vars hela grundfundament är just att säkra fred och frihet. Så har det varit , då Nato bildades, och så är det även , när osäkerhet, hot och krig åter kommit till vår del av världen. Aggressioner och hot kan aldrig mötas genom att vika undan utan bara genom att stå upp mot förtryck och för fred.