ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H910278 · 2022-01-17 00:00:00 — Interpellation 2021/22:278 Sexualisering av flickor i tidig ålder genom slöja av (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) har vi i parallella samhällen där en del av den svenska befolkningen lever i frihet medan människor i andra områden begränsas och nekas sina mänskliga rättigheter. På en del orter utsätts kvinnor för trakasserier för att de inte följer uppsatta regler om klädsel och livsstil som män i deras bostadsområde satt upp. Vi har flickor och kvinnor vars livsval begränsas av deras familj och släktingar. De får inte klä sig hur de vill, inte röra sig fritt i samhället och inte heller gifta sig med vem de vill. Oron för personer som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck är stor just nu bland dem som jobbar med hedersfrågor. Pandemin har påverkat unga kvinnor som utsätts för hedersförtryck mycket negativt, visar bland annat en kartläggning som Kvinnojouren genomfört. Hedersvåld och förtryck frodas – och sviker. Regeringen har beslutat om en lagrådsremiss med förslag om att det ska införas en särskild brottsrubricering för hedersförtryck. Det innebär bland annat att det ska bli straffbart att begå vissa brottsliga gärningar mot en person i syfte att bevara eller upprätthålla en persons eller släkts heder. Trots att har infört lagskärpningar mot tvångs-, barn- och månggifte är det tydligt att det behövs mer åtgärder. Slöjan är i grunden en symbol för kvinnoförtryck; att täcka hår och kropp görs för att inte flickor/kvinnor ska väcka begär hos männen. Kvinnor som utsätts för hedersförtryck vittnar om att kraven på att täcka sin kropp och sitt hår är en del av själva förtrycket. Ett framtida behöver en utökad politik för frihet. En frihet för alla, där både kvinnor och män har förutsättningar att själva välja det liv de önskar. Då behöver vi stå upp för jämställdhet . Den självklara utgångspunkten är att varje individ själv bestämmer över sin egen kropp och sin egen sexualitet. Problemet är dock att det här i har vuxit fram parallella samhällen där flickor och kvinnor förtrycks genom slöjan. Slöjan är faktiskt inget vanligt klädesplagg, utan slöjan är en symbol för ett synligt förtryck och som sexualiserar barn i tidig ålder. Då måste man också agera utifrån det. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmaknads- och jämställdhetsminister : Vilka initiativ tänker ministern ta som ny jämställdhetsminister för att öka friheten för alla flickor och kvinnor som lever i hedersrelaterat våld och förtryck i det svenska samhället? Tänker ministern ta några initiativ för att tillsätta en utredning i syfte att införa slöjförbud i för- och ?
ip · H910280 · 2022-01-19 00:00:00 — Interpellation 2021/22:280 Enklare regler för försäljning av vildsvinskött av (M) till Statsrådet (S) har haft en snabbt växande vildsvinsstam. En vildsvinsstam som i takt med sin tillväxt och ökade utbredning orsakat allt större problem och skador, särskilt för jordbruket och i trafiken. Totalt beräknar () att vildsvinen orsakar svenskt jordbruk skador för hela . Positivt är dock att antalet trafikolyckor har sjunkit. inträffade hela 7 696 trafikolyckor med vildsvin. hade den siffran sjunkit till 5 330, vilket sannolikt är tack vare ett högt jakttryck. Ett högt jakttryck är vad som behövs för att hålla vildsvinsstammen på en rimlig nivå. Därav är det viktigt att den svenska jägarkåren ges goda förutsättningar att bedriva vildsvinsjakt. har också många åtgärder vidtagits och reformer genomförts i syfte att förenkla liksom för att öka intresset för jakten. Helt grundläggande för en välfungerande vildsvinsförvaltning är att det finns avsättning för köttet. Undertecknad har därför bland annat lagt förslag och drivit på för att öka de offentliga kökens efterfrågan på vildsvinskött liksom för att förenkla regelverket för försäljning av vildsvinskött. Det jag särskilt drivit på för, och som jägarkåren envist efterfrågat, är möjligheten för jägare att sälja mindre mängder av vildsvinskött direkt till konsument utan att köttet tvunget måste ta omvägen via en vilthanteringsanläggning. överlämnade ett förslag om detta. Då var motståndet mot förslaget stort, bland annat från dåvarande landsbygdsminister (C), men har stödet för förslaget ökat och trycket i frågan ökat. Fler och fler partier har anslutit till den uppfattning som jag och länge haft, nämligen att enklare regler för försäljning av vildsvinsjakt både behövs och kan införas utan att livsmedelssäkerheten äventyras. gav så äntligen den dåvarande rödgröna regeringen i uppdrag att ta fram underlag för en svensk anmälan till Europeiska kommissionen om nationella bestämmelser som möjliggör för jägare att överlämna små mängder vildsvinskött direkt till konsument och små mängder vildsvin med päls till lokala detaljhandelsanläggningar. I uppdraget ingick också att lämna förslag på såväl förordningsändringar som nya föreskrifter. redovisade sitt uppdrag, men trots att har passerat har regeringen fortfarande inte agerat. Någon anmälan till har regeringen inte gjort, och det är först när denna anmälan är gjord som de av föreslagna författningsförändringarna kan beslutas och träda i kraft. Därför vill jag fråga statsrådet följande: Vad är orsaken till att statsrådet och regeringen ännu inte gått vidare med förslag? När avser statsrådet och regeringen att fatta beslut om en nödvändig anmälan till om förändrade svenska bestämmelser, och när kan sedan nya bestämmelser som möjliggör för jägare att leverera små mängder vildsvinskött direkt till konsument och små mängder vildsvin med päls till lokala detaljhandelsanläggningar träda i kraft?
ip · H910281 · 2022-01-19 00:00:00 — Interpellation 2021/22:281 De ekonomiska förutsättningarna för kommuner med många delårsboende av (M) till Statsrådet (S) Det finns ett antal svenska kommuner som, i relation till antalet helårsboende, har ett mycket stort antal delårsboende. Många av dessa kommuner återfinns på , inte minst i , och är kommuner som också är mycket populära semesterkommuner. För berörda kommuner skapar de många turisterna och delårsboendena fantastiska möjligheter men också betydande utmaningar. Att dimensionera och finansiera den offentliga samhällsservicen och infrastrukturen är inte enkelt för kommuner som tillfälligt får se antalet boende i kommunen mångdubblas. Detta eftersom den kommunala servicen och infrastrukturen huvudsakligen finansieras av kommunalskatt, som endast betalas av dem som är folkbokförda i kommunen. Mot denna bakgrund menar undertecknad att reglerna avseende folkbokföring bör förändras i syfte att göra det möjligt för personer att betala kommunalskatt i flera kommuner. Att personer med dubbelt boende i hög grad nyttjar service i två kommuner men bara betalar skatt till den ena är en orättvis ordning som regeringen bör ta initiativ till att förändra. Det finns givetvis potentiella problem med att införa ett system där personer betalar kommunalskatt i flera kommuner. Som ett alternativ till att låta personer med dubbelt boende betala skatt i flera kommuner kan dagens kostnadsutjämningssystem ses över och förändras. gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning som ser över det kommunalekonomiska utjämningssystemet i dess helhet men med särskilt fokus på utveckling, tillväxt och likvärdig service i hela landet. Någon sådan utredning har regeringen ännu inte tillsatt. Att regeringen tillsätter den utredning av det kommunalekonomiska utjämningssystemet som krävt och Kommuner och Regioner efterfrågat är angeläget. Inom ramen för en sådan utredning behöver frågan om de ekonomiska förutsättningarna för kommuner med många delårsboende och många besökare noggrant utredas. Möjligheten att inom ramen för kostnadsutjämningssystemet kompensera kommuner med ett stort antal eller en hög andel delårsboende för de ökade kostnader som detta innebär behöver prövas. I takt med att allt fler tillbringar alltmer tid i de kommuner där de är delårsboende blir frågan också allt mer angelägen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Är statsrådet beredd att ta initiativ till att utreda ifall det skulle vara möjligt att vara folkbokförd och skattskyldig i mer än en kommun? När kommer statsrådet och regeringen att låta utreda det kommunalekonomiska utjämningssystemet i enlighet med tillkännagivande?
ip · H910283 · 2022-01-19 00:00:00 — Interpellation 2021/22:283 Åtgärder mot skuggsamhället av (SD) till Statsrådet (S) Ingen vet exakt hur många illegala invandrare som vistas i , och ingen myndighet kan ge en klar siffra. Enligt journalisten , som undersökt saken, handlar det om ett par hundra tusen personer. En prioriterad fråga för regeringen är att fler som vistas illegalt i ska lämna landet, men är det väl känt att många som vistas illegalt kan arbeta svart i och att riskerna för de arbetsgivare som möjliggör illegal vistelse är relativt små. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att påföljderna för personer som underlättar illegal migration genom att anställa illegal arbetskraft ska stå i proportion till problemets allvar? Avser statsrådet att vidta några ytterligare åtgärder, inom sitt ansvarsområde, för att göra det svårare eller mindre lönsamt att anställa illegal arbetskraft?
ip · H910284 · 2022-01-19 00:00:00 — Interpellation 2021/22:284 Andelen sjötransporter av (SD) till Infrastrukturminister (S) har en av världens längsta kuster, och ser man till hur landet är placerat på världskartan är det nästan att betrakta som en ö. Av befolkning bor med från kusten, och bor inom från kusten. Att det bor så många längs kusterna har sin naturliga förklaring då det förr inte fanns bra vägar och det var enklare att frakta gods på vatten, sedan är det också vackert utmed kusten. Med tanke på att har en av världens längsta kuster och över 50 hamnar med kapacitet att kunna ta mot mycket mer trafik är det förvånande att av inrikestransporterna av gods sker med sjöfart. Utrikestransporterna ser helt annorlunda ut, där är det enligt , , som sker via sjöfart. Genom att öka inrikestransporter via sjöfarten minskar behovet av andelen långväga vägtransporter, vilket ger en bättre trafiksituation och miljö. Hamnarna finns, farlederna finns men trafiken saknas. Detta trots att regeringen ofta påtalar att man har som ambition att flytta gods från väg till järnväg och sjöfart. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad gör regeringen och ministern för att öka andelen sjötransporter och minska de långväga vägtransporterna?
ip · H910285 · 2022-01-19 00:00:00 — Interpellation 2021/22:285 Andelen fartyg under svensk flagg av (SD) till Infrastrukturminister (S) presenterade sin infrastrukturplan för , och man kan konstatera att planen har stora brister. Utöver att satsningar på sjöfarten lyser med sin frånvaro är det tydligt att både väg- och järnvägsunderhållet alltjämt är för litet, trots att mer pengar avsatts för underhåll. skriver själva att nedbrytningen av vägar och järnvägar är större än de insatser som sätts in för underhåll. Det betyder att både järnvägsnätet och vägnätet kommer att vara i sämre skick vid planperiodens utgång än de är , en mycket märklig ordning. Regeringen och dess myndighet medger utan omsvep att man accepterar denna kapitalförstöring utan att sätta in nödvändiga åtgärder. Regeringen påtalar gång på gång att man avser att flytta gods från väg till järnväg och sjöfart. Men varför saknas satsningar på sjöfarten? För mig som arbetat i hamnen gör det ont när jag hör regeringen tala sig varm om sjöfarten, men i verkligheten händer ingenting alls. Det mest skrämmande är att om sjöfarten skulle stanna upp så tar det inte innan butikshyllorna börjar gapa tomma och våra exportföretag får dra ned på produktionen. Med tanke på hur mycket gods som fraktas med fartyg till och från och hur viktig sjöfarten är för är det hög tid att regeringen genomför ordentliga satsningar på att utveckla förutsättningarna för sjötransporter. Vidare är det angeläget att säkerställa att vi nationellt har både tillgång till och förmåga att genomföra sjötransporter. Avseende det senare torde en lägsta anständig nivå vara att den svenska sjöfarten ges verktyg och förutsättningar för att konkurrera på jämbördiga villkor som erbjuds av andra nationer på den globala marknaden. behöver skapa större incitament för att fler ska vilja flagga in sina fartyg under svensk flagg. Detta inte minst nu när säkerhetsläget i vår direkta omvärld försämras. Det finns fördelar i krigstid för vårt försvar att kunna nyttja fartyg för transporter. Med en större svensk flotta ges det också fler möjligheter till direkta och indirekta arbetstillfällen, utbildningstillfällen och praktikplatser. Jag var själv med 2019 när infrastrukturministern firade in flaggningen av det 100:e svenskflaggade fartyget och optimismen flödade, men vad har hänt ? Antalet svenskflaggade fartyg är fortsatt runt 100 fartyg. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Har regeringen ambitioner att öka antalet svenskflaggade fartyg, och i så fall, vad gör regeringen och ministern för att åstadkomma detta?
ip · H910286 · 2022-01-19 00:00:00 — Interpellation 2021/22:286 Överflyttning av gods till insjöfarten av (SD) till Infrastrukturminister (S) Inlandssjöfarten har inte tagit fart trots att det finns fantastiska möjligheter till stadsnära transporter på framför allt . I området runt kan sjöfarten med fördel nyttjas av pråmtrafik för byggnadssektorn och även för andra ändamål såsom transporter av containertrafik mellan till exempel Norviks hamn och Mälarhamnarna. Nio av tio varor kommer till Sverige sjövägen. De flesta av dessa varor ska till och . Om varorna transporteras direkt till Norvik Hamn och sedan vidare i till Mälarhamnarna avlastar det de hårt belastade vägarna och järnvägarna i och . Inlandssjöfarten skulle kunna bidra till en mer hållbar landinfrastruktur. gjorde containerfartyget sin premiärtur för den nya rutten mellan och med målet inställt på att trafikera leden , men så blev det inte. Det blev inte mer än premiärturen, en tur som haft potential att avlasta vägarna med cirka 1 000 lastbilar . Det finns en vilja att få igång trafik på de inre vattenvägarna och försök har gjorts, men avgifter på transporterna har varit så höga att det inte funnits ekonomi i transporterna. Regeringen pratar ofta om att man vill flytta gods från väg till järnväg och sjöfart, och med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad gör regeringen och ministern för att flytta gods till insjöfarten?
ip · H910287 · 2022-01-19 00:00:00 — Interpellation 2021/22:287 Utländskt tiggeri av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Det utländska tiggeriet kom att bli allt vanligare i . var tidigt ute och pekade på ett flertal problem med detta fenomen där den fria rörligheten inom Schengen missbrukades av andra EU-länders medborgare. Det rörde dels problem med att utsatta EU-medborgare utnyttjades av organiserade ligor i syfte att tjäna pengar genom tiggeri, dels att en ny normalbild av tiggeri var på väg att etableras i vårt land. lämnade den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare sin slutrapport sökes till regeringen. En slutsats i rapporten var att fortsatta inkomster genom tiggeri riskerar att cementera tiggerirollen, vilket inte leder till någon långsiktig förändring för gruppen. Skolgången för barn till tiggande föräldrar riskerar därtill att bli lidande, och tiggarrollen riskerar att gå i arv till nästa generation. Därav manade rapporten och regeringen svenska folket att inte skänka pengar till tiggare utan i stället skänka pengar till etablerade organisationer som arbetar mot fattigdom och integration. Slutsatserna om tiggeriets konsekvenser beskrivs alltså av regeringen själv kunna leda till förödande konsekvenser för utsatta människor och deras barn. I många länder har olika former av tiggeriförbud eliminerat risken att deras länder blivit till plattformar där utsatta människor och deras barns framtid riskerar att cementeras i en tiggarroll eller att människor utnyttjas av kriminella ligor genom tiggeri. Den socialdemokratiska regeringen har avvisat förslag från om ett nationellt tiggeriförbud trots att bland annat regeringens egna samordnare efter slutrapporten sökes ändrat sig och förordat ett nationellt tiggeriförbud. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att stoppa det utländska tiggeriet i , och avser regeringen att ompröva sitt motstånd mot någon form av tiggeriförbud?
ip · H910288 · 2022-01-19 00:00:00 — Interpellation 2021/22:288 Beroendevården inom kriminalvården av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har en alarmerade hög narkotikarelaterad dödlighet. En dödlighet som med hjälp av ett brett arbete kraftigt skulle kunna minskas med sikte på den nollvisionen som en enig riksdag har efterfrågat av regeringen. I detta arbete är Kriminalvården en viktig aktör. Kriminalvården bedömer att en majoritet av deras klienter, på såväl anstalter som inom frivården, har missbruksproblem. Dessvärre är det många intagna inom kriminalvården som inte får de vård- och behandlingsinsatser som de behöver. Det förklaras bland annat av ett splittrat ansvar och en ofta bristande samverkan kring den enskilde klientens situation mellan dennes hemkommun, hemregion och kriminalvården. Det gäller inte minst för personer med ett opioidberoende som i enlighet med nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende bör erbjudas läkemedelsassisterad behandling, LARO. Kriminalvårdens samverkan med regionerna behöver utvecklas och förbättras avseende klienter i behov av denna behandlingsform. Detta för att säkerställa att personer som är i LARO kan fortsätta sin behandling även inom kriminalvården, liksom för att klienter inom kriminalvården som är i behov av att påbörja LARO-behandling också får den möjligheten. Detta är viktigt utifrån såväl ett medicinskt som ett brottsförebyggande perspektiv. Personer med ett obehandlat opioidberoende löper nämligen hög risk att återfalla i brott. Mot denna bakgrund har föreslagit att regeringen, i samarbete med Kriminalvården och Kommuner och Regioner, SKR, ser över hur samverkan mellan kriminalvården och beroendevården kan utvecklas. Vi har också föreslagit att regeringen ska låta utreda om det vore ändamålsenligt att ge Kriminalvården i uppdrag att också själva bedriva beroendevård. Vidare har vi även föreslagit att Kriminalvården ska ges möjlighet att initiera samordnad individuell plan, SIP, i syfte att skapa förutsättningar för en bättre samverkan kring individer i behov av insatser från olika huvudmän. Den vanligaste orsaken till narkotikarelaterade dödsfall är överdoser, och frigivning från fängelse är en känd riskfaktor för överdos. Detta eftersom den beroendesjukes fysiska tolerans mot exempelvis heroin har minskat eller försvunnit när denne varit drogfri eller för att dennes droganvändning minskat . För att minska risken för överdoser och i syfte att minska den narkotikarelaterade dödligheten behöver Kriminalvården få i uppdrag att ta fram och implementera ett program för att förebygga överdoser efter frigivning. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Är ministern och regeringen beredd att se över hur samverkan mellan kriminalvården och beroendevården kan utvecklas, liksom att utreda om det vore ändamålsenligt att ge Kriminalvården i uppdrag att också själva bedriva beroendevård? Är ministern beredd att ge Kriminalvården möjligheten att initiera samordnad individuell plan, SIP? Är ministern beredd att ge Kriminalvården i uppdrag att ta fram och implementera ett program för att förebygga överdoser efter frigivning?
ip · H910289 · 2022-01-19 00:00:00 — Interpellation 2021/22:289 Möjligheten att ta körkort under falsk identitet av (SD) till Infrastrukturminister (S) dömdes en taxiföretagare i till fängelse efter det att det uppdagats att han haft sju körkort med olika identiteter. Enligt medieuppgifter har mannen tydligen varit känd av Transportstyrelsen . Härvan med falska körkort uppges omfatta ett fyrtiotal körkort och minst två olika identiteter. Är uppgifterna i medierna korrekta finns det med stor sannolikhet ett stort antal förare i både taxifordon och bussar som saknar formell utbildning och behörighet att framföra dessa fordon. Att de människor som färdas i fordon där föraren saknar grundläggande kunskaper utsätts för fara är uppenbart. Enligt medieuppgifterna föreligger formella hinder för myndigheter att samverka, vilket sätter käppar i hjulen. Rapporteringen gör gällande att mannen har varit på olika platser i och tagit körkort med olika identitet. Att detta ens är möjligt visar på omfattande brister i myndighetsutövningen i . Att det inte görs någon ordentlig kontroll av körkortstagares verkliga identitet utsätter andra människor för fara. Detta blir extra tydligt när det handlar om yrkesmässig transport av människor. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att stoppa möjligheterna att ta körkort under falsk identitet?
ip · H910291 · 2022-01-19 00:00:00 — Interpellation 2021/22:291 Kostnadsutvecklingen inom lantbruket av (C) till Statsrådet (S) ställde undertecknad en skriftlig fråga till landsbygdsministern om regeringen kommer att vidta några åtgärder med anledning av de stigande kostnaderna för lantbrukets insatsvaror, som totalt på årsbasis innebär kostnadsökningar på för svenskt lantbruk. Av landsbygdsministerns svar framgår att regeringen inte planerar några sådana åtgärder, men att den analyserar och följer upp situationen i nära dialog med näringen. välkomnar analys och dialog, men vill betona att nuvarande situation är så pass allvarlig att den måste följas av konkreta åtgärder. Allt annat hotar de målsättningar om en ökad matproduktion, vilket fattat beslut om inom ramen för livsmedelsstrategin. Sedan den skriftliga frågan ställdes har regeringen valt att avsätta till en elpriskompensation för de hushåll som drabbats av höga elpriser. Denna kompensation kommer inte att omfatta ekonomiskt pressade lantbruksföretag. Däremot kommer den att nå 1,8 miljoner hushåll, varav många sannolikt inte alls har samma akuta behov av ekonomiskt stöd. brottas alltså många lantbruksföretag med bristande lönsamhet, och det nya året har inte börjat bättre. Förutom de historiskt höga elpriserna så har framför allt den för lantbruket så nödvändiga dieseln rusat i pris. Dieselpriset uppgår vid pump till en bra bit per liter. var priset per liter. var dieselpriset strax per liter. Det ger perspektiv för hur dramatisk kostnadsutvecklingen har varit för svenskt lantbruk. Den senaste dieselprisuppgången förklaras delvis av den ökade reduktionsplikt som trädde i kraft och som politiskt har fattat beslut om. Reduktionsplikten är i sig självt positivt i och med att det bidrar till att minska transporternas klimatpåverkan och bidrar till att minska beroendet av importerade fossila drivmedel. Den ökade reduktionsplikten skapar även nya möjligheter för lantbruksnäringen att bidra till den gröna omställningen. går det inte att blunda för att lantbrukssektorn drabbas oproportionerligt hårt när den ökade reduktionsplikten inte följs av kompensatoriska åtgärder, till exempel i form av sänkta skatter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att efter sin analys och dialog med lantbruksnäringen återkomma med konkreta åtgärder för att möta lantbrukets kostnadsutveckling för insatsvaror? Kommer regeringen att vidta några åtgärder för att kompensera för de ökade dieselkostnader lantbruket drabbas av till följd av den politiskt beslutade ökade reduktionsplikten?