ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H910293 · 2022-01-20 00:00:00 — Interpellation 2021/22:293 Återvändarverksamheten av (M) till Statsrådet (S) Statskontoret publicerade rapporten med personer som ska återvända till sitt hemland – analys och förslag för att effektivisera verksamheten. Rapporten är en utvärdering av hur berörda myndigheter lyckas med att få fler att återvända efter avslag på asylansökan. Att effektiviteten på återvändarverksamheten behöver förbättras är alldeles uppenbart. Det är alltför få som lämnar vid avslag på asylansökan, och många av dem som fortsätter att vistas i landet hamnar i det nu så omdiskuterade skuggsamhället, präglat av kriminalitet och lidande. En del av den kritik som framförs i Statskontorets rapport är regeringens brist på styrning av de myndigheter som berörs av och hanterar återvändarverksamheten. Bristen på styrning tar sig uttryck i att ingen av de berörda myndigheterna har uttalade mål för återvändandeverksamheten. Skrivningarna gällande målen i regleringsbreven är sällan mer konkreta än att ”återvändandet ska öka i förhållande till föregående år”, som det uttrycks i rapporten. Inte heller i årets regleringsbrev för finns några uttalade och konkreta mål för återvändandeverksamheten. Däremot finns uppdrag om hur samverkan mellan olika myndigheter ska effektivisera återvändandet, samt hur andelen personer som avviker under återvändandeprocessen ska minska. Men det saknas fortfarande ett konkret mål för hur många, eller exempelvis hur stor andel, som ska återvända vid avslag på asylansökan. har föreslagit en rad konkreta åtgärder för att utrota skuggsamhället. Det handlar bland annat om att genomföra en nationell folkräkning, begränsa rätten till bidrag för dem som vistas här illegalt, elektronisk övervakning av utvisningsdömda, möjliggöra tvångsvis testning för covid-19 och ett bättre samarbete med ursprungsländerna. Tyvärr saknas verkningsfulla åtgärder från regeringen, som dessutom tycks underskatta omfattningen av skuggsamhället. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att formulera ett konkret och mätbart mål för återvändarverksamheten? Vilka övriga konkreta åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa att fler som inte har rätt att vistas här lämnar landet?
ip · H910294 · 2022-01-20 00:00:00 — Interpellation 2021/22:294 Inre utlänningskontroller av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I tidningen uppgiften att de inre utlänningskontrollerna har minskat med så mycket som , från 42 2012 till 9 2021. Siffran för är preliminär, enligt uppgifter till . Utvecklingen är tydlig: Antalet kontroller har minskat. Det är väl känt att alldeles för få som får avslag på sin asylansökan lämnar landet. Den reglerade invandringen har i praktiken delvis satts ur spel. Principen om att ett ja ska vara ett ja och ett nej ett nej tappar alltmer koppling till verkligheten. Det är också väl känt att många av dem som vistas utan tillstånd i hamnar i det som benämns som skuggsamhället, en svart ekonomi där människor exploateras. Uppdraget att genomföra inre utlänningskontroller ligger på . I ett inslag i Ekot menar ordförande att det inte finns resurser för att leta efter tillståndslösa. Det är problematiskt i sig. Ett annat problem är det mycket vaga uppdrag som regeringen har gett i regleringsbrev för : "Inre utlänningskontroll ska bedrivas i en för ändamålet tillräcklig omfattning och med adekvata resurser i hela landet. Förmågan att utföra inre utlänningskontroll ska också finnas inom all relevant verksamhet." Det saknas såväl tydlig styrning som mätbara mål för polisens arbete med inre utlänningskontroller. Formuleringen om att inre utlänningskontroll ska bedrivas i "tillräcklig omfattning" kan anses ge uttryck för någon form av målsättning, men det kommer inte gå att mäta måluppfyllelsen. Regeringen ger inte ens det uttryckliga uppdraget att antalet inre utlänningskontroller ska öka i förhållande till föregående år, vilket är mycket allvarligt mot bakgrund av att de har minskat , samtligt som skuggsamhället har ökat. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilket antal genomförda inre utlänningskontroller menar ministern skulle leva upp till regleringsbrevets mål om "en för ändamålet tillräcklig omfattning"? Avser ministern att ta några initiativ för att ta fram en mätbar målsättning för hur många inre utlänningskontroller som ska genomföra ?
ip · H910295 · 2022-01-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:295 Skuggsamhällets omfattning av (M) till Statsrådet (S) Skuggsamhället växer och breder ut sig. Det handlar om människor som vistas olagligt i och som i många fall utnyttjas av skrupellösa arbetsgivare. Utbredningen kan symboliseras av den efterlysta kvinna som befann sig på statsministerns privata fastighet för att städa och som fått uppdraget av ett företag där vd:n, enligt uppgifter i medier, dömts för ett upplägg med bluffakturor. Problematiken – och symboliken – kan knappast bli tydligare än så. Skuggsamhället är utbrett. Det är svårt att ange exakt hur utbrett skuggsamhället är och hur många människor som vistas olagligt i . Statsrådet använde en siffra i en intervju (”10 000 efterlysta”) medan det i exempelvis propositionen Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten hänvisas till siffran 50 000 som vistas i utan tillstånd. I propositionen anges att antalet sannolikt har ökat väsentligt jämfört med de tidigare uppskattningarna. Det hänvisas ofta till siffran 50 000, men den är gammal, och har sedan den först presenterades haft ett stort antal asylsökande. Vi vet att bara hälften av dem som fått nej på sin asylansökan lämnar landet frivilligt. Det finns poliser som hävdar att det snarare handlar om dubbelt så många, och journalisten uppskattar antalet som jobbar i skuggsamhället till ”ett par hundra tusen”. Osäkerheten gällande hur många som vistas i utan tillstånd är uppenbarligen stor. Undertecknad har tidigare i en skriftlig fråga frågat statsrådet om han avser att vidta några åtgärder för att uppdatera beräkningarna av hur många personer som vistas i landet utan tillstånd. Det skriftliga svar som kom från statsrådet redovisade ett antal åtgärder som syftar till att på olika sätt försvåra för personer att vistas i utan tillstånd. Men i svaret fanns inga förslag om att uppdatera beräkningarna om hur många som vistas olagligt i . I sitt svar skriver statsrådet att ”det är av naturliga skäl inte möjligt att ange hur många som vistas i utan tillstånd”. Att det är svårt att ange exakt antal förhindrar dock inte åtgärder för att kartlägga och åtminstone göra kvalificerade uppskattningar av hur många som vistas i utan tillstånd. Förutsättningarna för att sätta in rätt åtgärder och allokera tillräckliga resurser för att komma till rätta med skuggsamhället förbättras om det finns en rimlig uppfattning om hur många personer som befinner sig i utan tillstånd. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att kartlägga hur många som vistas i utan tillstånd?
ip · H910296 · 2022-01-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:296 Livsmedelsstrategins genomslag på gårdsplanen av (C) till Statsrådet (S) I har vi en lång tradition av att producera sunda och säkra livsmedel. lantbrukare och lantbruk står starka ur ett klimatperspektiv, där vårt lantbruk är mycket hållbart. har vi en livsmedelsstrategi i som talar om hur vi ska öka produktionen av livsmedel i men även hur lönsamheten ska öka för lantbruket som näring. Har då lönsamheten blivit bättre, och har självförsörjningen och produktionen ökat i ? Att ha en strategi som talar om hur vägen ska stakas ut är oerhört viktigt, men den måste också ge genomslag på gårdsplanen hos den enskilda lantbrukaren. Lantbruket bidrar också till att mängder med arbetstillfällen skapas runt om i landet. Arbetstillfällen finns inom hela kedjan av livsmedelsproduktionen, från lantbrukaren till han som hämtar mjölken eller hon som jobbar på slakteriet. Att lantbruket attraherar ungdomar som en bra arbetsgivare med goda arbetsvillkor och bra lön är avgörande för näringen. Förädlingsföretagen och kringföretagen som åkerier och verkstäder måste se lantbruket som en solid kund. Att vi har en livsmedelsstrategi i ska också vara något som samtliga av de statliga verken och myndigheterna har implementerat, och de ska stämma av att strategin uppnås när beslut ska fattas. Mat är det viktigaste vi har, och det måste värnas och stärkas. Ett exempel kan vara att när ny infrastruktur eller nya elledningar ska byggas bygger man ofta på ett sådant sätt som gör att mycket jordbruksmark tas i anspråk, och man använder inte marksnål teknik. Detta går ju helt emot strategin om att producera mer mat i och att använda jorden på rätt sätt. är en ändlig resurs som ska hanteras med varsamhet. Lönsamheten och stärkt konkurrenskraft är de frågor som lantbrukarna lyfter som de viktigaste punkterna för att öka produktionen i . För att långsiktigt klara detta och ge rätt förutsättningar är uppföljning och utvärdering mycket viktigt. Utifrån ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Anser statsrådet att livsmedelsstrategin har gett genomslag på gårdsplanen, och om inte, har statsrådet för avsikt att ta några initiativ för att så ska ske? Anser statsrådet att livsmedelsstrategin har implementerats inom statens myndigheter och verk och att man jobbar för dess förverkligande, och om inte, vilka generella åtgärder är statsrådet beredd att vidta? Hur jobbar statsrådet och regeringen med uppföljning och utvärdering av livsmedelsstrategin?
ip · H910297 · 2022-01-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:297 Säkerhetspolitisk analys av ryskt kärnbränsle av (M) till Utrikesminister (S) har tidigare slutit avtal om ryskt kärnbränsle med leverans till kärnkraftverket i . Kärnbränslet levereras av det ryska bolaget , som är helägt av den ryska staten. Rosatom är även djupt involverat i det ryska kärnvapenprogrammet. De tidigare utrikesministrarna har fått frågor i om detta avtal. Det har varit frågor om hur regeringen sett på att i förlängningen gjort sig beroende av leveranser från och om vilka säkerhetspolitiska överväganden den dåvarande regeringen gjort samt frågor om det är av svenskt nationellt intresse, särskilt mot bakgrund av att EU nu verkar för ett minskat beroende av rysk energi. Sedan for till och påbörjade dessa diskussioner har det säkerhetspolitiska läget ytterligare förändrats till det sämre. Och av rysk aktivitet väcker nya frågor kring säkerhet. antog en resolution om där Rosatom pekas ut. Den tjeckiska regeringen har klargjort att Rosatom inte kommer att bli föremål för att få delta i någon upphandling av landets största infrastrukturprojekt, byggandet av ett nytt kärnkraftverk. Den tjeckiska regeringen anger säkerhetsskäl. ambitioner att använda kärnkraften som maktmedel borde vara kända av den . Men regeringen talar aldrig om detta. Kraven från riksdagsledamöter om att regeringen ska göra en samhällsanalys av konsekvenserna av affärer med Rosatom möts med tystnad. Utifrån agerande i vårt närområde upprepar jag därför frågan från dåvarande riksdagsledamoten och nuvarande ledamoten . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att tydliggöra den svenska säkerhetspolitiska analysen av avtal med Rosatom, och i så fall vilka?
ip · H910298 · 2022-01-25 00:00:00 — Interpellation 2021/22:298 Utredning av störningar i väginfrastrukturen av (SD) till Infrastrukturminister (S) har flera allvarliga händelser blockerat viktiga vägar i vårt land. Europavägar, riksvägar och länsvägar har under långa perioder varit avstängda på grund av att fordon stoppat upp trafiken. Orsaken kan ha varit olyckor eller att bilar fastnat i backarna. Den gemensamma nämnaren har varit halka och en undermålig halkbekämpning. Det är två faktorer som inte går ihop då säker och väl fungerande infrastruktur eftersträvas. Det senast stoppet var på vid där en stor mängd lastbilar fastnade i halkan. Stoppet på denna viktiga pulsåder varade i . Kön av lastbilar var , enligt . Yrkesförare på platsen vittnade om en glashal väg som snarare liknade skridskois. Omfattningen av de driftsstörningar vi sett i infrastrukturen måste utredas och, framför allt, lösas. Det är uppenbart att inte hanterar vinterväder, och det bör klarläggas vari bristerna ligger i organisation. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser regeringen att tillsätta en för att utreda orsaken till dessa omfattande störningar i vår viktiga infrastruktur?
ip · H910299 · 2022-01-25 00:00:00 — Interpellation 2021/22:299 Framtidens infrastruktur av (M) till Infrastrukturminister (S) Det pågår en snabb teknikutveckling när det gäller vägfordon, elektrifiering och automatisering. Det är utveckling som både kommer att påverka det svenska transportsystemet. Den pandemi vi nu genomgår har också påverkat hur vi reser och arbetar. Det är rimligt att anta att en del av de förändringar vi nu sett kommer att leva kvar, och detta påverkar behovet av transporter. Det är naturligtvis en utmaning när det gäller planering av infrastruktur och prioriteringar mellan investeringar. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : På vilket sätt tar ministern i sitt arbete med den nya infrastrukturplanen höjd för och hänsyn till både den teknikutveckling som sker och de förändringar i beteenden och transporter som pandemin fört med sig?
ip · H910300 · 2022-01-25 00:00:00 — Interpellation 2021/22:300 Reformeringen av Arbetsförmedlingen av (V) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Trots att januariavtalet har fallit fortsätter regeringens arbete med att reformera Arbetsförmedlingen enligt önskemål: Arbetsförmedlingen ska fortsatt ha myndighetsansvaret för arbetsmarknadspolitiken, men matchande och rustande insatser ska i huvudsak utföras av privata aktörer på uppdrag av myndigheten. remitterade en promemoria med de lagförslag som regeringen bedömer behövs för den fortsatta reformeringen av myndigheten (Ds 2021:27). En genomgång av remissvaren visar på en omfattande kritik från expertmyndigheter, kommuner och fackförbund. utvärdering (IFAU) är mycket kritiskt till den snabba reformeringen av Arbetsförmedlingen. Enligt IFAU saknas det evidens för att privata utförare av arbetsmarknadspolitik når bättre resultat än offentliga. Om något verkar privata utförare snarare leda till högre kostnader för arbetsmarknadspolitiken. Enligt IFAU finns det därmed inget stöd för att den föreslagna reformeringen bidrar till en effektivare arbetsmarknadspolitisk verksamhet. IFAU konstaterar avslutningsvis att det saknas en konsekvensanalys av den pågående reformeringen. Enligt IFAU är det märkligt att en så omfattande reformering kan genomföras utan en noggrann analys av effekter och kostnader. Av de kommuner som beretts möjlighet att inkomma med remissvar är majoriteten mycket kritiska. och , de fackförbund som organiserar merparten av de anställda på Arbetsförmedlingen, riktar också skarp kritik mot den pågående reformeringen i sina respektive remissvar. Departementsskrivelsen är enligt ST ”oroväckande tunn när det kommer till substantiellt innehåll.” SSR anser, å sin sida, att denna historiskt omfattande reformering av arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingen inte uppfyller beredningskravet (RF 7 kap. 2 §), att behövliga upplysningar och yttranden ska inhämtas från berörda myndigheter samt att även sammanslutningar och enskilda ska ges möjlighet att yttra sig. SSR avstyrker därför förslaget i sin helhet. delar den omfattande kritik som ovanstående remissinstanser ger uttryck för. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Varför vill ministern genomföra en reformering av Arbetsförmedlingen som varken har stöd i forskningen eller hos en majoritet av remissinsatserna? Varför vill ministern genomföra en reformering av Arbetsförmedlingen enligt januariavtalet trots att avtalet har fallit? Varför har ministern inte genomfört en konsekvensanalys av den pågående reformeringen där effekter och kostnader analyseras? Avser ministern att, i det fortsatta arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen, ta hänsyn till den omfattande kritik som IFAU, ST, SSR och en majoritet av kommunerna ger uttryck för?
ip · H910301 · 2022-01-25 00:00:00 — Interpellation 2021/22:301 Uteblivna utvisningar av (SD) till Statsrådet (S) Det svenska skuggsamhället späs på , och ingen har en aning om exakt hur många som lever illegalt i . Bara har det varit över 10 000 personer med utvisningsbeslut som avvikit och blivit efterlysta av polisen. Hur många som är kvar i och hur många utöver dessa som återfinns förblir okänt. Dessa illegala invandrare har naturligtvis goda incitament att agera på just det sättet eftersom de potentiella konsekvenserna av att gå under jorden är minimala. Dels eftersom att risken att upptäckas är begränsad, dels för att även om de grips är det inte säkert att de kan utvisas och då får de möjligheten att upprepa samma visa igen men med bättre rutin på att gömma sig och hålla sig undan. Det har i även varit förknippat med flertalet förmåner att leva illegalt. Gratis sjukvård och tandvård är en sådan förmån som sannolikt många svenskar, inte minst äldre som av ekonomiska skäl tvingas avstå välbehövd tandvård, önskat erhålla själva. Utöver det finns det exempel på hur kommuner betalat ut socialbidrag till illegala, de har kunnat delta i reguljär skolundervisning etcetera. Systemet som Socialdemokraterna, men även övriga partier bortsett från , byggt upp har med andra ord skapat skäl för migranter att undvika asylprocessen eller senare avvika från utvisningsbeslut för att i stället leva kvar som illegala. För få rättigheter har varit knutna till uppehållstillstånd, än färre till medborgarskap, vilket resulterat i en otroligt skev incitamentsstruktur. Ovanpå detta har de inre utlänningskontrollerna varit bristfälliga, och åtgärderna för att de facto komma till bukt med verkställighetshinder har överlag lyst med sin frånvaro – trots regelbundna retoriska utspel i frågan. Jag ser positivt på att regeringen efter snart två mandatperioder har annonserat vissa åtgärder på området, men givet tidigare utfästelser utan märkbar förbättring riskerar man att tro att vi även lär få en oförändrad situation. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa att utvisningsbeslut genomförs? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta inom sitt ansvarsområde för att i övrigt motverka skuggsamhället i ?
ip · H910302 · 2022-01-25 00:00:00 — Interpellation 2021/22:302 Samordningen av vindkraftsutbyggnad i av (C) till Statsrådet (S) fick den hittillsvarande vindkraftssamordnaren ett brev från statssekreteraren på infrastrukturdepartementet med följande innehåll: ”I egenskap av statssekreterare åt Khashayar Farmanbar vill jag tacka dig för de viktiga insatser du gjort i din roll som regeringens vindkraftsamordnare. Rollen som vindkraftsamordnare har varit viktig för att underlätta samarbete och dialog mellan vindkraftsprojektörer, myndigheter och andra aktörer på central, regional och lokal nivå och jag är övertygad om att ni har haft en stor betydelse för vindkraftsutbyggnaden i .” Med detta tack och besked om uppsägning avslutades hennes och de övriga tre vindkraftssamordnarnas arbete. Och som det framgår av brevet har det varit betydelsefullt och viktigt för vindkraftsutbyggnaden i . Samordnarna har fungerat som en oberoende part som myndigheter, regioner, kommuner och projektörer kunnat vända sig till för att lösa knutar och komma vidare med den för landet så viktiga utbyggnaden av fossilfri och förnybar elproduktion. Det är oklart av vilka skäl som samordnarnas uppdrag avslutades och vem det är som kommer att ta över dessa viktiga uppgifter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att klargöra vem som bär ansvaret och vilka skäl som ligger till grund för beslutet att avveckla de fyra nationella vindkraftssamordnarna? Hur avser statsrådet att ersätta rollen som samordnare av myndigheter, aktörer och lokala intressen vid projektering och genomförande av vindkraftsutbyggnad?
ip · H910305 · 2022-01-28 00:00:00 — Interpellation 2021/22:305 En ny könstillhörighetslag av (MP) till Socialminister (S) ställde (L) en skriftlig fråga (2021/22:759) till socialminister enligt följande: “När är en proposition om ändring i lagen om könstillhörighet i folkbokföringen och den lag om kirurgiska ingrepp i könsorganen som aviserats att förvänta, och vilka är skälen till fördröjningen?” Svaret från statsrådet var inte enligt mig tillräckligt. I svaret på fråga anger statsrådet följande: “Det är en omfattande produkt och remissvaren behöver noga analyseras.” Det är däremot något jag förväntar mig att regeringen gör i alla frågor och inte ett svar på varför den här produkten verkar dröja. En ny modern könstillhörighetslag har livsavgörande betydelse för de personer som berörs. Så sent som i regeringsförklaringen lovade dåvarande statsminister att en ny lag skulle komma på plats innan nästa val. Vi var många som då drog en lättnadens suck. Men växer oron igen; varför finns inte förslagen med på regeringens propositionsförteckning över vilka nya lagar den socialdemokratiska regeringen avser att genomföra den här mandatperioden? En socialdemokratisk statsminister lovade ju detta så sent som . En ny modern könstillhörighetslag är ett viktigt steg för att stärka transpersoners rättigheter och något som har drivit på . Den måste komma på plats . Vi vet att den psykiska ohälsan och dess fruktansvärda konsekvenser är särskilt hög bland transpersoner. Att få sin könsidentitet sedd och bekräftad har identifierats som en viktig skyddsfaktor mot psykisk ohälsa, enligt en studie från . Detta bekräftas även av liknande studier i andra länder. Lagförslagen, som lades fram när var med i regeringen, handlar om att underlätta vad som bokstavligen kan beskrivas som livsavgörande skeenden för transpersoner – utdragna processer som ofta innebär att livet sätts på paus och medför ett stort lidande . För har det därför varit mycket angeläget att lagen ska vara på plats innan mandatperiodens slut. Om lagen nu blir försenad kommer det att leda till förlängt lidande för många transpersoner i . I grund och botten är en ny könstillhörighetslagen en mycket efterlängtad frihetsreform för transpersoner. Ärendet är nu ute på remiss, och efter att remisstiden avslutats förväntar jag mig att regeringen prioriterar att ta fram en LRR men också en proposition innan den här mandatperioden är slut. Eller ska det här tolkas som en sänkt ambition från den nya enpartiregeringen, ett resultat av att lämnade regeringen och att regeringens ambition om att förverkliga denna livsviktiga lagstiftningsförändring därmed sjönk? Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kommer ministern att stå fast vid det som den tidigare socialdemokratiska statsministern lovat? Om ja, när kommer lagstiftningsförslagen? Om nej, vad är ministerns svar till de transpersoner som kommer att fortsätta fara illa av den nuvarande lagstiftningen?
ip · H910306 · 2022-01-31 00:00:00 — Interpellation 2021/22:306 Arbetsmarknadsprövning för uppehållstillstånd på grund av arbete av (SD) till Statsrådet (S) ser frågan om en fungerande arbetsmarknad som prioriterad. En viktig del av detta är moderniserade regler om arbetskraftsinvandring. Dagens regler inbjuder till fusk, korruption och handel med både människor och uppehållstillstånd. Regeringen har aviserat att man kommer att lämna en proposition med vissa skärpande åtgärder, vilket vi i och för sig välkomnar. En åtgärd som regeringen inte aviserat att man avser att gå fram med före valet är en återgång till en myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning för uppehållstillstånd för arbete, detta trots att regeringspartiet vid ett flertal tillfällen och aviserat att man ser reformen som behövlig. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen för avsikt att påbörja en sådan reform och om inte, vad har förändrats?