ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H910369 · 2022-02-23 00:00:00 — Interpellation 2021/22:369 E18 i den nationella planen av (KD) till Infrastrukturminister (S) behöver prioriteras i den nationella planen för transportinfrastrukturen 2022–2033. Investeringar i infrastruktur är en generator för tillväxt, relationer och möjligheter, och de påverkar allt från bostadsbyggande och kompetensförsörjning till godsflödena för vårt globala näringsliv. Var satsningarna läggs påverkar helt klart förutsättningarna för människorna och företagen i . På så sätt finns det vinnare och förlorare. Som värmlänning är jag, för och del, mycket oroad över att viktiga satsningar inte prioriteras i det förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033 som nu har presenterat. Detta kommer att generera mycket stora bekymmer, och det på flera plan. Det slår hårt mot möjligheter till en god och hållbar utveckling. Trots att tidigare utredningar har visat hur viktigt det är med dubbelspår på hela Värmlandsbanan väljer nu att inte ta med satsningen på mötesspåren. Det kommer att fortsätta skapa stora problem för tågtrafiken, både regionalt och nationellt, och kommer att försvåra möjligheterna att få till en bra förbindelse mellan och . Arbetet med att bygga ut dubbelspår på Värmlandsbanan måste påbörjas inom föreslagen planperiod. Inte minst sträckan –borde vara särskild prioriterad då den dras med stora kapacitetsproblem och är mest trafikerade enkelspår. Att under kommande planperiod åtminstone få med åtgärder på sträckan –hade varit en viktig signal och ett viktigt första steg i satsningen 2:55. Även Fryksdalsbanan bör nämnas i detta sammanhang. Den är redan under hård press av tidens tand, och det kommer att krävas investeringar mycket snart, annars kommer det inte att finnas någon Fryksdalsbana att investera i. Banan, som är otroligt viktig för att knyta ihop , avlastar dessutom E45:an med 7 000 lastbilar . Så till en del där min hemkommun verkligen drabbas. Utöver uteblivna satsningar på järnvägen har inte heller vägförbindelsen E18 mellan och prioriterats. De åtta milen mellan och är inte mötesseparerade och utgör en olycksdrabbad flaskhals i ett stråk som borde vara prioriterat av , precis som det är av . Tyvärr räknar vi in dödsolyckor på denna sträcka i stort sett . mellan och borde ha högre prioritet, ur flera aspekter. Dessutom ser vi nu att planerna på att degradera E18 till en 80-väg sannolikt kommer att bli verklighet. Detta kommer att få förödande konsekvenser då sänkt hastighet kommer att ge längre pendlingstider, vilket är mycket olyckligt för både kommunens egna verksamheter och näringslivet. Trafiksäkerheten är en del, men det kommer också att leda till att det blir ännu svårare att rekrytera arbetskraft som pendlar då resorna tar . I min ingress har jag påpekat flera delar som drabbas, men jag vill i min fråga särskilt lyfta den uteblivna satsningen på . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att agera för att lyfta in E18 i den nationella planen så att denna välbehövda satsning kan genomföras?
ip · H910370 · 2022-02-23 00:00:00 — Interpellation 2021/22:370 ISF:s granskning av omvårdnadsbidraget av (L) till Statsrådet (S) Föräldrar till barn med funktionsnedsättning har möjlighet att ansöka om ersättning från om de behöver gå ned i arbetstid eller har extra kostnader. När vårdbidraget ersattes av omvårdnadsbidraget 2019 hade 65 000 barn rätt till vårdbidrag. Syftet med omvårdnadsbidraget var att föräldrar som tidigare haft vårdbidrag skulle ha samma förutsättningar att få det nya omvårdnadsbidraget. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF, har granskat omvårdnadsbidraget. Slutsatsen är att barn som har liknande omsorgsbehov kan bedömas olika eftersom det saknas en definition av vad som är normalt föräldraansvar. Statistik från visar att av de föräldrar som haft vårdbidrag och sedan ansökt om omvårdnadsbidrag eller merkostnadsersättning fick en tredjedel lägre ersättning, och var femte fick avslag. Det är uppenbart att regeringen återigen brister i sin styrning av våra största myndigheter och att misslyckats med att genomföra det som beslutat. Det saknas samordning eftersom otydligheten och rättsosäkerheten ökar, och detta misslyckande förstör vardagen för en lång rad familjer. Liberalerna har krävt en oberoende utredning av och dess arbetssätt då vi länge sett att bedömningarna av personer med samma förutsättningar är så olika. I utredningsbetänkandet Stärkt rätt till personlig assistans, som syftar till att öka rättssäkerheten i bedömningen för barn och familjer, finns många bra förslag som kommer att underlätta för dessa familjer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Överväger regeringen att införa nationella riktlinjer för bedömningen av omvårdnadsbidraget och merkostnadsersättningen? Avser regeringen att tillsätta en oberoende utredning om och dess arbetssätt? Avser regeringen att genomföra förslagen i utredningsbetänkandet Stärkt rätt för personlig assistans i snabbare takt än planerat för att underlätta för föräldrar till barn med funktionsnedsättning?
ip · H910371 · 2022-02-24 00:00:00 — Interpellation 2021/22:371 Avhopp från lärarutbildningen av (L) till Utbildningsminister (S) Frågan om lärarutbildningen är central utifrån flera aspekter. Läraryrket är det viktigaste yrket i samhället, och skolan är den viktigaste bildningsinstitutionen. Att höja läraryrkets status måste vara en av statens främsta uppgifter för att klara kompetensförsörjningen och lösa lärarbristen, men också för att locka blivande studenter som verkligen vill bli lärare. Även om vi ser variationer mellan olika år måste mer göras för att öka söktrycket, öka andelen förstahandssökande, inte minst, men också se till att öka genomströmningen och därmed förebygga och minska avhoppen från lärarutbildningen. Detta är ett mycket stort problem som vi fortfarande ser på flera lärosäten, i synnerhet på ämneslärarutbildningen. För att nämna ett exempel hade ämneslärarutbildningen vid noterat avhopp på . Den här utvecklingen måste vändas om vi ska klara de behov vi har i samhället, där vi behöver rekrytera och anställa tusentals lärare inom förskola och skola. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågor till utbildningsminister : Vilka nya initiativ avser ministern att ta för att förhindra de tidiga avhoppen på lärarutbildningen generellt? Avser ministern att presentera nya skärpningar kring antagningskraven, exempelvis höjda betygskrav, för att minska avhoppen? Ämneslärarutbildningen har drabbats särskilt av stora avhopp – avser ministern att presentera särskilda förändringar kring detta program?
ip · H910372 · 2022-02-24 00:00:00 — Interpellation 2021/22:372 Ökad planerbar elproduktion i av (M) till Statsrådet (S) Till följd av nedlagd planerbar elproduktion har varit mer exponerat mot den europeiska elmarknaden och därmed också priset på rysk naturgas, som varit prissättande på elmarknaden med lite vind. Detta har lett till volatila priser och skapat en exceptionell situation där regeringen har varit tvingad att gå ut med ekonomiskt stöd för att försöka stödja hushållens ekonomier kortsiktigt. Framför allt har hushållen i drabbats extra hårt. För att upprätthålla systemstabilitet och överföringsförmåga påpekar i sin senaste systemutvecklingsplan att det som framför allt behövs just nu i är ny planerbar elproduktion. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka mängden planerbar elproduktion i ?
ip · H910373 · 2022-02-24 00:00:00 — Interpellation 2021/22:373 Säkerställande av att barn kommer till tals i frågor om vårdnad, boende och umgänge av (C) till Justitie- och inrikesminister (S) kom en rapport från som visar att domstolarna brister i att säkerställa att barnen kommer till tals i frågan om vårdnad, boende och umgänge. Rapporten visar också att barnets bästa inte betraktas i tillräcklig utsträckning, till exempel genom standardskrivningar i vårdnadsmål. Även när det gäller uppgifter om våld eller andra övergrepp går det inte att följa om eller hur de beaktas i de slutliga domarna. I av domarna kommer barnets inställning fram, och i av domarna har man haft lågt beaktande av barnets bästa eller använt standardskrivningar. Rapporten visar även att man i frågan om överenskommelser mellan föräldrarna inte klarlagt barnets situation eller risk för barnet. Det är bekymmersamt att barnen inte kommer till tals och att det inte går att se om domstolen har skilt på vårdnadstvister som grundar sig i en konflikt mellan föräldrarna och de fall där det förekommer någon form av våld eller övergrepp. hade redan före denna rapport uppmärksammat signalerna om att det är vanligt med anklagelser om våld och/eller övergrepp i vårdnadsmål och att det inte finns något tydliga beskrivningar av hur detta ska hanteras för att säkerställa att inte barnen utsätts för risken att fara illa. har motionerat om detta och förutsätter att regeringen nu kommer att agera när den även har fått en rapport som visar på bristerna. Det kan inte vara en privatsak om ett barn utsätts för våld eller andra kränkningar. Därför måste domstolen ta ett större ansvar för att säkerställa att barnen kommer till tals, att barnets situation utreds och att det sker evidensbaserade riskbedömningar avseende barn. anser att om det är klarlagt att en förälder utsatt personer i familjen för våld, trakasserier eller andra kränkningar ska detta betraktas som en klar brist i omsorgs- och föräldraförmågan. Av det skälet måste det bli fler enhetliga utredningar som utgår från barnets perspektiv. Om det finns risker för att barnet far illa, hur ska i så fall umgänge ske med den förälder som brister i sin föräldraförmåga? Dessa saker måste domstolen säkerställa inför sina avgöranden i fråga om vårdnad, boende och umgänge. Jag vill med anledning av ovanstående fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser ministern att göra för att domstolarna ska öka sin kompetens inom området barns rättigheter att komma till tals? Vad avser ministern att göra för att barn, i enlighet med , ska bli mer delaktiga och komma till tals? Vad avser ministern att göra för att öka systematiken och användandet av enhetliga metoder för att säkerställa att barns rättigheter tas till vara i vårdnadsmål?
ip · H910375 · 2022-02-24 00:00:00 — Interpellation 2021/22:375 Bensin- och dieselskatten av (M) till Finansminister (S) invasion av kommer att påverka oljepriset. Priset per liter bensin och diesel vid pump i kommer då att höjas rejält med dagens höga skatter. , som leder , har föreslagit att staten borde kunna sänka skatterna tillfälligt för att solidariskt kompensera landets bilister ifall priset på olja kraftigt höjs. Det handlar i grunden om att alla som jobbar och får att fungera faktiskt ska ha rimliga kostnader för att ta sig till och från jobbet med mera. Vid en kraftig prischock på oljan kan man faktiskt ställa sig frågan om det ska leda till kraftigt förstärkta intäkter för staten på bilisternas bekostnad. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Kan ministern tänka sig att sänka skatten på bensin och diesel mot bakgrund av höjt oljepris till följd av invasion av ?
ip · H910376 · 2022-02-24 00:00:00 — Interpellation 2021/22:376 Längre lördagsöppet på Systembolaget av (SD) till Socialminister (S) väckte bolagsledningen för Systembolaget frågan om förlängda öppettider . En sådan förändring kräver ett riksdagsbeslut, och Systembolaget ville därför att frågan skulle lyftas i . Förslaget om att lyfta frågan i verkar dessvärre ha fått nobben. Med anledning av detta valde jag att inkomma med en skriftlig fråga till som löd: ”Varför har den socialdemokratiska regeringen valt att inte gå vidare med förslaget om längre lördagsöppet på Systembolaget?” I svaret från framkommer det att regeringen främst åsyftar den svenska alkoholpolitikens socialpolitiska syften och att en ökad tillgänglighet skulle påverka detta syfte. Statsrådet lyfter bland annat påståendet att en ökad öppettid skulle ge ökade skadeverkningar. Jag håller inte med om statsrådets åsikt att längre lördagsöppet skulle påverka folkhälsan negativt. Frågan gällde dock varför regeringen, trots Systembolagets styrelses önskan, inte valt att gå vidare med förslaget. Regeringen får absolut tycka att längre lördagsöppet skulle påverka folkhälsan negativt, men oavsett regeringens åsikt så är det som beslutar om öppettiderna. Ingenting tyder på att svenskarna dricker mer nu än när Systembolaget hade lördagsstängt eller efter att bolaget fick självbetjäningsbutiker, varför det blir märkligt att regeringen inte ens vill låta pröva frågan. Det är det faktum att det är , inte regeringen, som beslutar om Systembolagets öppettider som gör att frågan behöver ställas. När det kommer en önskan från om längre öppettider vore det därför också rimligt om frågan prövas av högst beslutande organ, vilken är . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kommer regeringen att lyfta frågan om längre lördagsöppet på Systembolaget i , och om inte, varför vill regeringen inte låta avgöra frågan?
ip · H910377 · 2022-02-25 00:00:00 — Interpellation 2021/22:377 Riktlinjer för vindkraft av (M) till Statsrådet (S) Det sker en kraftig utbyggnad av vindkraften i , vilket påverkar väldigt många människor som bor i de områden som berörs. Det rör sig om såväl den psykosociala livsmiljön som buller. Den som har valt att bo vackert kustnära har gjort det för att man vill leva i en livsmiljö som ger en vacker och naturnära utsikt. Den som har valt att bo långt från stadsnära områden vill göra det för att njuta av den livsmiljö och tystnad som man får på landsbygden. När det då byggs stora vindkraftsparker får det en stor påverkan på alla som bor i närheten. har inte något regeringsuppdrag att ta fram en policy eller riktlinjer för att vägleda kommuner och andra aktörer i hur en vindkraftsutbyggnad ska kunna ske utan negativ påverkan på de boendes psykosociala livsmiljö, buller eller andra störande faktorer. Det berättade man i samband med en information till civilutskottet om verksamhet. Det kan finnas brister där det inte finns något uppdrag till någon myndighet att ta fram en övergripande översiktsplanering för hela av hur mark ska användas. I ett skriftligt svar på en fråga från mig anser den tidigare bostadsministern att det inte behövs något uppdrag till för att säkerställa en god livsmiljö för den som påverkas av vindkraftsutbyggnaden i . Det är ett svar som kan uppfattas som mycket provocerande av dem som berörs av utbyggnaden i sin närmiljö. I exempelvis råder det närmast en bred politisk enighet om att man inte ska bygga ut vindkraft i kommunen. Socialdemokraterna har även motsatt sig en utbyggnad eftersom man anser att det stör de närboendes livs- och närmiljö. Det framkom av ett inslag i Aktuellt i SVT . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge ett uppdrag att vägleda i hur en vindkraftsutbyggnad kan ske utan negativ påverkan avseende buller och psykosocial livsmiljö eller andra faktorer som har en negativ påverkan på de närboende? Om statsrådet även nu anser att det inte krävs ett uppdrag för att vägleda kommunerna i hur en vindkraftsutbyggnad kan ske utan negativa konsekvenser för de närboende – avser då statsrådet att förändra fler delar i uppdrag som har liknande frågeställningar? Avser statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att förbättra den lokala demokratin så att kommunernas inflytande och påverkan stärks rörande vindkraftsutbyggnad i ?
ip · H910378 · 2022-02-25 00:00:00 — Interpellation 2021/22:378 Digital fastighetsbildning av (M) till Statsrådet (S) I den rapport som Lantmäteriet redovisade till regeringen sägs att det på kort sikt (1–) väntas effekter av en digitaliserad fastighetsbildning för samhället och den enskilda kunden, som skulle vara förbättrad kunddialog – ”lätt att göra rätt” ökad andel korrekta och kompletta ansökningar obrutet digitalt informationsflöde från ansökan till handläggning ökad transparens för kunden ökad förutsägbarhet för kunden enhetliga processer och arbetssätt. har frågor om effektiviteten inom fastighetsbildningsområdet diskuterats brett i samhället. På bord ligger ett stort antal motioner om Lantmäteriet och fastighetsbildning. genomför en granskning inom detta område, och en rapport kommer att presenteras . I rapporten lyfte Lantmäteriet fram två stora utmaningar och kritiska framgångsfaktorer på vägen mot en digital fastighetsbildningsprocess: den juridiska utvecklingen, som är omfattande och tidskrävande behovet av underlag med god och känd kvalitet, vilket omfattar bland annat registerkartan. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att utveckla lagstiftningen inom detta område, och vilka lagförslag kommer att presenteras ?
ip · H910379 · 2022-02-25 00:00:00 — Interpellation 2021/22:379 Näringsministerns dialog med näringslivet av (M) till Näringsminister (S) I en uppmärksammad intervju i går det att läsa följande: ”Nyutsedda näringsministern (S) hoppas på näringslivet när målet att bryta segregationen ska nås. ’Jag har redan ringt ett 20-tal direktörer, ingen var emot att bidra.’ Vidare framgår följande: ”Hur vi bygger och bor är grunden till att bryta segregationen, enligt näringsministern. ’Men vi har också ett bra näringsliv. Och jag tycker att vi kanske inte riktigt tydligt har bett om deras roll i integrationen’, säger han. Med sitt breda kontaktnät sedan tiden som LO-ordförande säger han sig redan ha hunnit ringa ett stort gäng direktörer. ’Vi ska se om vi kan samlas här allihopa i närtid för att prata lite djupare om det.’ En sak är ju att prata om de här sakerna, men behövs några verktyg, morötter för att förmå företagen? ’Det tror jag faktiskt inte, och det tror jag är en viktig grej. Många företag har ju lyft oron med skjutningar och våld och att det påverkar deras verksamhet. Alla måste hjälpas åt om vi ska bryta det här utanförskapet.’” Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att ta bort eller förändra de befintliga anställningsstöden i enlighet med uttalandet i ? När kommer ministern att bjuda in företagen, och vad räknar ministern med att utfallet av samtalen ska bli? Hur många av de ej självförsörjande utrikes födda räknar ministern kan gå från bidrag till arbete i näringslivet efter ministerns telefonsamtal och kommande möten? Vad vill ministern göra för att skapa en ökad konkurrenskraft för det svenska näringslivet, så att fler produkter och tjänster kan säljas på världsmarknaden och därmed skapa välstånd och arbetstillfällen i ?
ip · H910380 · 2022-02-25 00:00:00 — Interpellation 2021/22:380 Investeringsavtal av (V) till Statsrådet (S) Det är inte första gången investerarskyddet utmanar demokratiskt fattade beslut, något vi från varnat för gång på gång. Den här gången handlar det om det kinesiska telekombolaget , som stämmer . Anledningen är framtida förlorade intäkter eftersom Huawei utestängdes från utbyggnaden av det svenska 5G-nätet samt att angett att befintliga produkter i nätet från Huawei ska vara avvecklade . Huawei har, precis som många andra företag, valt att vända sig till ICSID, en internationell investeringstribunal. Det innebär att det skapas en process utanför den nationella rättsramen; en process som dessutom pågår bakom stängda dörrar. Att Huawei kan göra detta beror på att och har ett avtal om investeringsskydd. Man skulle kunna tro att investeringsavtal i olika former borde avskräcka EU och eftersom det finns så många exempel på företag som använder dem för att kontinuerligt hota om stämning och på så sätt få stater att antingen ändra demokratiskt fattade beslut eller anpassa samhällsförändringar utifrån företagens villkor. Det finns exempel där ny miljölagstiftning som ställer mer aktuella krav leder till rättsprocess mellan stat och företag. Eller som i fallet med Huawei och 5G-nätet, en säkerhetspolitisk fråga för den berörda staten men som slutar i en rättsprocess. I stället fortsätter EU att skriva handelsavtal med dessa klausuler. I fall kom EU och fram till en principiell överenskommelse om att teckna ett investeringsavtal. Överenskommelsen håller nu på att granskas och ska därefter godkännas. Så här kan vi inte ha det, det urholkar demokratin och riskerar klimatomställningen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att investeringsavtalen har förlorat den intention de hade när de skapades, och om ja, vilka initiativ är statsrådet beredd att ta med anledning av detta? Kommer regeringen att verka för att stoppa den typ av investeringsavtal som underminerar folksuveräniteten?
ip · H910382 · 2022-02-25 00:00:00 — Interpellation 2021/22:382 Elpriset av (M) till Finansminister (S) Elpriset skenar, och många hushåll har vittnat om rent skräckinjagande elräkningar . Det genomsnittliga spotpriset för samtliga fyra elområden var högre än , enligt statistik från . Orsaken är att energisystemet är svagt. Vindkraften kan inte leverera el när det inte blåser. Till detta så har flera av våra kärnkraftsreaktorer stängts ned. Stängningen av och , som försökte stoppa, innebar att av elproduktion utraderades i ett svep. Elkrisen är ett faktum, och den kom inte som en chock utan är en direkt följd av regeringens destruktiva politik. vill regeringen erbjuda tillfälliga bidrag till vissa hushåll för att kompensera, men åtgärder på saknas. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Ämnar ministern göra några justeringar i energiskatten eller momsen på el för att få ned elpriserna? Ämnar ministern vidta några andra åtgärder för att få ned elpriset på ?
ip · H910383 · 2022-02-25 00:00:00 — Interpellation 2021/22:383 Plastpåseskatten av (M) till Finansminister (S) Skatter är ett centralt styrmedel för att påverka val och beteenden som styr hur företag, industrier och enskilda medborgare värnar miljön och klimatet. Därför är utformningen av olika skatter viktig, inte bara för att tillse att staten får in finansiering utan också för att skapa rätt styrning för bästa klimatnytta. I fallet med plastpåseskatten går miljö- och klimatnyttan att ifrågasätta. Försäljningen av plastpåsar på rulle har nämligen rusat ordentligt, så mycket som 80–rapporterar livsmedelsförsäljare. Dessa plastpåsar är generellt av betydligt sämre kvalitet och produceras långt bort, ett sämre val ur miljösynpunkt helt enkelt. Man kan fråga sig om plastpåseskattens viktigaste syfte är att stärka statskassan, snarare än dess miljöstyrande effekt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Ämnar ministern utvärdera de skattereformer som regeringen har genomfört, med avseende på miljönytta och inkomster till statskassan? Ämnar ministern införa fler punktskatter av liknande typ?
ip · H910384 · 2022-02-25 00:00:00 — Interpellation 2021/22:384 Prisutvecklingen på drivmedel av (M) till Finansminister (S) Regeringen har höjt skatten på bensin och diesel . Detta har lett till att nu har världens högsta dieselpris. I ett land med långa avstånd, och som är beroende av export och import, är detta en föga smickrande pallplats att inneha. Prisutvecklingen slår mycket hårt, inte minst mot människor som bor utanför storstäderna och som är beroende av bilen för att ta sig till jobb, skola och aktiviteter. Helt enkelt för att kunna leva. Likaså är det ett hårt slag mot transportsektorn och lantbruket, som får betydligt mindre marginaler i ett redan pressat läge. Kostnaden för klimatomställningen måste fördelas mer rimligt och rättvist. Därför vill sänka skatten på drivmedel. Alla kan inte ta tunnelbanan till jobbet eller köpa en elbil. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Ämnar ministern sänka skatten på drivmedel? Ämnar ministern vidta åtgärder för att sänka konsumentpriset på bensin och diesel på kort sikt, och i sådana fall hur? Ämnar ministern vidta åtgärder för att sänka konsumentpriset på bensin och diesel på , och i sådana fall hur?