ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H910261 · 2022-01-12 00:00:00 — Interpellation 2021/22:261 Fiberbankar av (M) till Klimat- och miljöminister (S) har massaindustrin släppt ut stora mängder träfibrer och processkemikalier från sina anläggningar främst längs . Värt att säga helt enligt gällande bestämmelser och lagar som gällde då. Fibrerna och föroreningar som är bundna till dem, ligger ackumulerade utanför eller nedströms de olika utsläppskällorna och bildar så kallade fiberbankar och fiberrika sediment. Fiberbankarna innehåller stora mängder miljögifter, bland annat PCB, kvicksilver och dioxider som hotar livsmiljön i våra hav. Ny forskning från bland annat SLU har också visat att stora mängder metangas bildas och läcker ut i atmosfären. Metangas bidrar mångdubbelt till ett varmare klimat. Vetskapen om dessa fiberbankar har funnits länge, men kunskapen om vad man ska göra med dem, och hur, har varit låg. På Mittuniversitet (MIUN) i forskas det på bland annat övervakning av fiberbankar men också sätt att ta upp, sanera och ta till vara viktiga ämnen i fiberbankarna. Det är en viktig forskning som kommer att få avgörande betydelse för att vi ska kunna sanera dessa gamla miljösynder. Tyvärr har inte forskningsresurserna till denna viktiga forskning matchats mot behovet. Flera delar i forskningen skulle behöva ta nästa steg för att skala upp försök och tester genom till exempel större piloter. Här borde också staten ta ett större ansvar för en fråga som berör långt fler än oss som bor längs och är direkt berörda. Jag skulle med ovanstående som bakgrund vilja fråga klimat- och miljöminister : Varför har inte regeringen prioriterat forskning kring hur vi ska kunna sanera fiberbankar, och vad avser ministern att göra för att komma till rätta med denna underfinansiering? Vilka övriga åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med problematiken med fiberbankarna längs som hotar framtidens miljö och klimat?
ip · H910262 · 2022-01-12 00:00:00 — Interpellation 2021/22:262 Förutsättningarna för näringslivet i norra av (M) till Näringsminister (S) En väl fungerande infrastruktur är en mycket god förutsättning för ett väl fungerande näringsliv. har tagits bort från listan över riksintressen av . Det är ett hårt slag mot näringslivet, som behöver trygga transporter av såväl gods som arbetskraft. En väl fungerande infrastruktur är viktig för näringslivets förutsättningar för rekryteringar. En väl fungerande infrastruktur är också en förutsättning för framtida näringsliv eftersom ungdomar måste kunna ta sig till gymnasieskolor och universitet. Coronapandemin har slagit extremt hårt mot gränshandeln och turistindustrin i de norra delarna av , i norra och i . Med fara för nya restriktioner vid gränsen mot riskerar arbetsmarknadsregionen att återigen få ett bakslag i återstart, återväxt och investeringstakt. Det är inte en vanlig arbetsmarknadsregion längs gränsen till . Företagen är beroende av att två regeringar och ett EU-parlament ser det gränslösa som en framgångsfaktor. Det är en region med speciellt läge och speciella förutsättningar, med gränshandel i ett gränsområde. Jag vill med anledning av ovanstående fråga näringsminister : Vilka näringspolitiska åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att näringslivet i norra ska våga investera och rekrytera, ?
ip · H910263 · 2022-01-12 00:00:00 — Interpellation 2021/22:263 Lantmäteriets effektivitet samt möjligheten för kommuner att bli lantmäterimyndighet av (M) till Statsrådet (S) För att bygga nya bostäder och lokaler för näringslivet krävs fastighetsombildningar där Lantmäteriets tjänster behövs. Det har under ett flertal år pekats på att de extremt långa handläggningstiderna lägger en hämsko för landets medborgare, kommuner och företag att få hjälp med Lantmäteriets tjänster. Handläggningstider runt är inte ovanligt. finns det emellertid en teoretisk möjlighet för landets kommuner att ansöka till regeringen om att bli lantmäterimyndighet enligt lag (1995:1393) om lantmäterimyndighet. Det finns 39 kommuner som är beviljade att vara lantmäterimyndighet av regeringen. har dock många kommuner nekats att bli lantmäterimyndighet. Malung-Sälens kommun är en av dessa, där det råder byggboom i . Falu kommun, som är en större kommun än några av de redan befintliga kommunerna med lantmäteribemyndigande, ansökte om att bli lantmäterimyndighet men fick avslag av regeringen trots att kommunen har tjänstemän som hanterar en stor mängd bygglov och fastighetsrelaterade ärenden och som besitter juridisk kompetens. behöver fler bostäder och behöver därutöver ställa om till ett hållbarare samhälle där nya företag etableras för att bygga anläggningar för produktion av hållbar energi, varor och tjänster. Det krävs att landet är snabbfotat för att inte tappa dessa investeringar utan i stället ligga i framkant i omställningsarbetet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Ämnar statsrådet ta initiativ till att kommande regleringsbrev och uppföljning ställer större krav på kortare handläggningstider hos Lantmäteriet? Ämnar statsrådet följa upp och i exempelvis regleringsbrev ställa krav på att handläggningstiderna i hos Lantmäteriet kortas? Gör statsrådet bedömningen att regeringen framgent kommer att ha en mer pragmatisk syn på hur fler kommuner som är kompetenta beviljas att bli lantmäterimyndighet för att därigenom avlasta Lantmäteriets ohållbart långa handläggningstider? Ämnar statsrådet och regeringen se över sina bedömningskriterier för de kommuner som har kompetens att beviljas att bli lantmäterimyndighet, för att därigenom avlasta Lantmäteriet och därmed korta handläggningstiderna? Vilka möjligheter kan statsrådet se gällande att ändra lagstiftningen så att en kommun som fått beslut om att bli lantmäterimyndighet i en region även ges möjlighet att bistå andra kommuner i regionen med handläggning av lantmäteriförrättningar för att uppnå kortare handläggningstider? Ämnar statsrådet vidta några åtgärder som gör det möjligt för kommuner som blivit godkända som lantmäterimyndighet att även bistå andra kommuner i samma region?
ip · H910264 · 2022-01-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:264 Beivrande av brott mot huvudmän av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Det förekommer skrämmande berättelser där personer utnyttjar huvudmän i sina roller som gode män och förvaltare. har det gått SVT:s visade ett reportage om baksidan med hur personer som ska värna de svaga utnyttjar dem och skor sig på deras bekostnad. Situationen verkar inte bli bättre, utan det vittnas om att det kan finnas ett ökat missbrukande. Landet behöver personer som är villiga att ta på sig uppdrag som gode män och förvaltare, och de måste känna sig trygga med att de gör ett gott jobb för dem som de är till för. kan inte politiken acceptera att människor begår brott och skor sig på huvudmän som de har ansvar för. Detta måste beivras och kontrolleras så att inte människor utsätter dessa sårbara personer genom att ta uppdrag för att kunna lura dem på pengar, värdesaker och fastigheter. Det är av vikt att gode mäns och förvaltares stölder polisanmäls, men så har oftast inte skett. Människorna som är i beroendeställning till dem som ska hjälpa dem måste känna sig trygga med att kunna anmäla och få hjälp med att anmäla. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att de som har ont uppsåt inte ska kunna begå brott mot huvudmän genom att åta sig uppdrag som gode män och förvaltare för dem, och kommer det i så fall att komma lagförslag innan valet ?
ip · H910265 · 2022-01-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:265 Skrivelsen om en förnyad ANDTS-strategi 2021–2025 av (KD) till Socialminister (S) beslutade , efter förslag från , att avslå regeringens proposition En förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025 och strategins övergripande mål. uppmanade i samband med beslutet regeringen att återkomma med ett förslag till ett nytt övergripande mål som tar hänsyn till de varierande skadeverkningar som olika tobaks- och nikotinprodukter kan orsaka, att uppdra åt att klargöra de gradskillnader av ANDT-produkters skadeverkningar som är vetenskapligt påvisade, att uppdra åt att genomföra kartläggningar i syfte att förbättra beroendevården samt att utreda möjligheterna att skapa ett nationellt för ANDTS-prevention med mera. Undertecknad frågade socialministern när regeringen avser att återkomma till med ett nytt förbättrat förslag till ANDTS-strategi (skriftlig fråga 2021/22:662). I sitt svar instämde socialministern i vikten av en samlad strategi inom ANDTS-området. Hon betonade att arbetet inom alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksområdet vägletts av en samlad strategi och att strategin har haft en viktig och stödjande funktion i det samlade arbetet på nationell, regional och lokal nivå. Hon menade också att det är särskilt viktigt att skydda barn och unga mot skadliga effekter orsakade av alkohol, narkotika, dopning, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar. Vidare skrev socialministern i sitt svar att regeringen har tagit emot tillkännagivande och avser att återkomma till . presenterade regeringen förteckningen som redovisar propositioner som är avsedda att lämnas under återstoden av . Förteckningen innehöll en skrivelse med rubriken strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025. Det är anmärkningsvärt att regeringen väljer att återkomma till med en skrivelse i stället för en proposition om en förnyad ANDTS-strategi. Detta då en skrivelse, till skillnad från en proposition, har en mer redogörande karaktär men framför allt inte innehåller förslag till riksdagsbeslut. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Utifrån vilket syfte har regeringen valt att återkomma till regeringen med en skrivelse i stället för en proposition avseende en förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025?
ip · H910266 · 2022-01-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:266 Vargpopulationen av (M) till Statsrådet (S) har fastslagit hur stor den svenska populationen av varg ska vara. Enligt beslutet ska vargstammen begränsas till 170–270 individer. När regeringens proposition 2012/13:191 En hållbar rovdjurspolitik behandlades i togs även flera till ovannämnt område relaterade riksdagsbeslut. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ställer sig statsrådet bakom målet om en vargstam på 170–270 individer? Vad kommer statsrådet att göra för att verkställa besluten som togs utifrån regeringens proposition 2012/13:191 En hållbar rovdjurspolitik?
ip · H910267 · 2022-01-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:267 Möjligheten att kunna sälja vildsvinskött direkt från jägare till konsument av (M) till Statsrådet (S) arbetar med en strategi för svensk viltförvaltning 2022–2029 där alla länsstyrelser i sina viltförvaltningsdelegationer ska besluta om regionala förvaltningsplaner för vildsvin. I strategi lyfts i vägval 13 att det ska vara enkelt och säkert att hantera den naturresurs som viltköttet utgör. Det finns nationella mål som ska uppnås genom att mer vildsvinskött ska säljas i offentliga kök och öka i handeln. Många svenska bönder drabbas av vildsvin som bökar upp odlingsmark och äter upp grödor. Även skogsägare får sina marker förstörda. slutar många jägare att jaga vildsvin när frysboxen är full eftersom allt vildsvinskött som säljs måste passera en vilthanteringsanläggning. Det finns därför få incitament för ökad vildsvinsjakt eftersom försäljningen av köttet är så pass komplicerat reglerad. En viktig faktor för att minska stammen är att möjliggöra försäljning av vildsvinskött. Jag ställde en fråga till den tidigare landsbygdsministern om när ministern skulle kunna presentera förslag som gör det enklare för enskilda jägare att sälja vildsvinskött, och om dessa förslag skulle komma på plats . Då fick jag till svar att det analyseras i . Regeringen har haft på sig att lösa frågan utan att ha kommit till avslut. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser ministern att agera i frågan om att kunna sälja vildsvinskött direkt från jägare till konsument, och när kommer vi i så fall att få se ett färdigt förslag?
ip · H910268 · 2022-01-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:268 Den hårt drabbade gränshandeln av (SD) till Näringsminister (S) spenderade norska besökare i den svenska detaljhandeln och bidrog till att skapa 7 200 arbetstillfällen i . Pandemin medförde att dessa siffror i princip eliminerades. I takt med att samhället öppnades upp fick gränshandeln möjlighet att sakta komma på fötter. Nya restriktioner slår nu stenhårt mot den handel som betyder så mycket för orterna utmed gränsen mot . I och med att lättade på sina inreserestriktioner var det många kommuner längs med gränsen som fick hoppet tillbaka. Kunderna vände åter, och handelsföretagen kunde anställa personal för att ta emot norska besökare. När nu både och väljer inreserestriktioner framför samverkan försätter man återigen gränshandeln i dvala. Gränshandeln bidrar med mycket mer än bara intäkter för näringslivet, och konsekvenserna av nya restriktioner blir onödigt negativa för kommuner och samhället i stort. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur ämnar regeringen agera för att rädda företag och handeln mellan och
ip · H910270 · 2022-01-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:270 Kompetensbrist inom besöksnäringen av (SD) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Bristen på arbetskraft inom de flesta branscher är en ödesfråga inom både offentlig och privat sektor. Listan på yrken som beräknas sakna arbetskraft inom den närmsta tiden kan göras lång, både inom yrken som kräver hög utbildning och yrken med övrig utbildningsnivå. Exempelvis beräknas det saknas läkare, lärare och mjukvaru- och systemutvecklare. Inom de flesta näringslivsorganisationer menar man att bristen på kompetens beräknas vara en av de största framtida utmaningarna. Efter pandemin har frågan nått en kritisk punkt för besöksnäringen som, med ljus och lykta, söker efter arbetskraft. finns det cirka 46 000 inskrivna på Arbetsförmedlingen med kopplingar till branschen. Av dessa är 15 500 personer inskrivna på Hotell- och restauranganställdas a-kassa. finns det 7 000 stycken lediga jobb inom branschen, vilket vittnar om en bugg i systemet. Utöver detta är totalt 377 000 inskrivna på Arbetsförmedlingen när det finns ”enkla” arbeten tillgängliga på den svenska arbetsmarknaden. Vi i har belyst problematiken och har ett antal förslag för att komma till rätta med problemet. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Vilka åtgärder avser ministern att inom sitt ansvarsområde vidta för att hantera de brister som finns i matchningen mellan arbetslösa och arbetsgivare inom besöksnäringen?
ip · H910271 · 2022-01-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:271 Det höga bränslepriset av (SD) till Statsrådet (S) I skrivande stund är dieselpriset vid pump och , det högsta priset i världen. HVO100 har ett literpris på och . Att de höga bränslepriserna får dramatiska konsekvenser för vårt näringsliv och inte minst privatpersoner står utom allt rimligt tvivel. Regeringen hävdar ofta att höga priser leder till miljöförbättring och att vi måste styra över till mer klimatneutrala alternativ. Ingen ifrågasätter miljömålen, men metoderna att nå dit är direkt kontraproduktiva. Med det höga priset på den svenska miljödieseln och HVO styrs alltmer över till fordon som utför transporter olovligen i . Dessutom sker en omfattande insmuggling av diesel från forna öststater, där det förekommer mobila tankstationer runt om i landet. Regeringens strategi får alltså rakt motsatt effekt än det man vill uppnå. Det höga bränslepriset banar väg för olaglig och oseriös transportverksamhet i , och de seriösa transportföretagen får en omöjlig konkurrenssituation. Även jordbruket har en svår situation på grund av det höga bränslepriset. Det är många jordbrukare som överväger att lägga ned verksamheten då det är svårt att få någon lönsamhet. För privatpersoner är det höga bränslepriset en stor utgiftspost i privatekonomin, och det innebär att de sliter på sin gamla bil så länge det är möjligt. Även här uteblir den effekt man faktiskt vill uppnå. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att vidta åtgärder för att balansera det höga bränslepriset så att vi hamnar på samma nivå som jämförbara länder i ?
ip · H910272 · 2022-01-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:272 Stöd till elever med särskilda behov och distansundervisning för hemmasittare av (L) till Statsrådet (S) En av de viktigaste punkter inom skolpolitiken som Liberalerna uppmärksammat är stödet till de elever som har särskilda och omfattande behov inom skolan. Vi ser att stödet varierar och att många huvudmän drar ned på kringresurser. Vi ser även att inkluderingen gått för långt. Specialresurser och speciallärare har avvecklats, och det har blivit svårare att få plats i särskild undervisningsgrupp för de elever som verkligen behöver den formen. Liberalerna har medverkat till en statlig översyn som både granskat resursskolorna, vilka vi vill skriva in i skollagen, men också delen om särskilda undervisningsgrupper, som vi dels vill stötta ekonomiskt, dels se över de formella kraven för så att det blir lättare för den enskilde eleven att få stöd. Även om regelverket tillåter detta är det för många elever som inte får denna chans, med risk att de slås ut från undervisningen. noterades även att Skolinspektionen utifrån olika avvägningar avslagit ett antal skolors ansökningar om att i vissa fall bedriva distansundervisning för elever som är hemmasittare. Det kan självklart bero på brister i ansökningarna, men det kan också bero på ett krångligt regelverk som behöver förändras. Vi har ett omfattande problem med hemmasittare, och alla möjligheter och verktyg ska prövas för att även dessa elever ska få den undervisning de har rätt till. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När avser regeringen att lämna en proposition till med förslag kring resursskolornas framtid och finansiering? Kommer regeringen att återkomma med förslag kring särskilda undervisningsgrupper med målet att göra det lättare för elever att få en plats när behovet uppstår? Kommer regeringen att se över reglerna i syfte att underlätta för skolenheter att bedriva distansundervisning för elever med långvarig och problematisk frånvaro, så kallade hemmasittare?
ip · H910275 · 2022-01-14 00:00:00 — Interpellation 2021/22:275 Situationen i av (L) till Utrikesminister (S) Situationen i har kraftigt försämrats . I spåren av pandemin har agerat offensivt för att inskränka mänskliga rättigheter för Hongkongborna. Trots varningar från omvärlden införde regimen i säkerhetslagar i strid med Basic och bröt därmed det avtal som ingicks med då landet avstod sin tidigare kronkoloni. har det kommit rapporter från om utbredda gripanden av politiska aktivister och journalister som sker med stöd av nya säkerhetslagar. Säkerhetslagarna uppges också från kinesisk sida vara tillämpliga på uttalanden och politiska markeringar utomlands och kan även användas retroaktivt. Det svenska kriminalteknikföretaget har kritiserats för att deras spjutspetsteknik använts mot bland annat oppositionella, demokratiaktivister och flyktingar i flera länder. offentliggjorde den kände demokratiaktivisten i på sociala medier ett domstolsdokument som visade att svenska MSAB:s mobilhacknings- och avkrypteringsverktyg XRY använts av polisen för att hacka Wongs Iphonemobil. Även i en ny forskningsrapport publicerad av den amerikanska tankesmedjan , at the Fair, redovisas den stora risken med att statliga uppdragsgivare som bolagen marknadsför sig mot utnyttjar tekniken till att övervaka oppositionella och marginaliserade delar av befolkningen. Det bör även att framhållas att för exportkontroll fastslår att europeisk teknik inte ska användas för att kränka mänskliga rättigheter; se till exempel förordning (EU) 2021/821: ”När det gäller cyberövervakningsprodukter bör medlemsstaternas behöriga myndigheter särskilt beakta risken för att de används i samband med internt förtryck eller allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt.” Att västerländska företag bidrar till diktaturregimers förtryck av sin egen befolkning är oacceptabelt. Att införa exportkontroll av mjuk- och hårdvara för övervakning till länder som flagrant bryter mot fundamentala mänskliga rättigheter är därmed en viktig åtgärd för att stärka och stödja befolkningen i och se till att svenska företag inte medverkar till förtrycket. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Vad kommer ministern och regeringen, företrädesvis tillsammans med andra länder, göra för att markera mot att företag aktivt deltar i att marknadsföra och sälja spjutspetsteknik som används mot bland annat oppositionella och demokratiaktivister utomlands? Hur avser ministern att säkerställa att regeringens förslag på nytt regelverk (Ds 2021:32) rörande produkter med dubbla användningsområden hindrar liknande situationer som de som beskrivs i frågan? Förändrar de senaste årets aggressiva förföljelse av oppositionella och demokratiaktivister i på något sätt ministerns och den strategiska stöd till demokratiaktivister i ?
ip · H910276 · 2022-01-16 00:00:00 — Interpellation 2021/22:276 Tillkännagivanden för att underlätta för jägare och sportskyttar av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har och givit regeringen uppdraget, genom en rad tillkännagivanden, att underlätta för landets laglydiga jägare och sportskyttar. Sammanlagt är det långt över 20 olika tillkännagivanden, varav flera dessutom har givits . Dessutom har en majoritet i justitieutskottet och riksdag tidssatt vissa tillkännagivanden, nu senast angående de femåriga licenserna. Trots dessa upprepade krav på regeringen att leverera förslag enligt tillkännagivandena har regeringen inte gjort det. Det är ett stort demokratiskt problem om regeringen struntar i och de folkvaldas beslut. Min fråga till justitie- och inrikesminister är: Varför har inte ministern följt beslut och tillkännagivanden angående underlättande för landets jägare och sportskyttar?