ip · H910435 · 2022-04-04 00:00:00 — Interpellation 2021/22:435 Svensk-taiwanesiska relationer av (SD) till Utrikesminister (S) hölls en interpellationsdebatt om stärkta diplomatiska relationer med . I denna behandlades bland annat frågan om behörigheter för diplomatiska representation i . Med hänvisning till regeringens ett-Kina-politik angav utrikesministern att det inte gick att erbjuda Taipeimissionen i samma möjligheter som diplomatiska representationer från andra länder har. Problemet med detta resonemang, där man rakt av påstår att den som styr saknar möjlighet att påverka ett annat lands status i , är att det helt enkelt inte stämmer. Det finns som bekant goda exempel på hur regeringar agerat annorlunda i ett flertal andra länder. Vidare verkade det som om utrikesministern var svarslös beträffande frågan om att man inte bjudit in till det inofficiella ”the Leaders’ Network”, som ju startats på initiativ av dåvarande statsminister (S). Detta trots mycket goda meriter när det kommer till de frågor som man avsett att behandla i nätverket. En annan fråga som meddebattören (M) lyfte i debatten var den om ett House of i , som undertecknad också verkat för. Införandet av ett sådant skulle möjliggöra utvecklade relationer, inte minst mot bakgrund av att såväl som är framstående producenter av högteknologiska produkter och att är en given destination för innovationskraftiga svenska företag. Det finns ett ömsesidigt intresse av att utnyttja potentialen med ett långtgående akademiskt utbyte som även medför utökade handelsrelationer. Ett fördjupat samarbete mellan och skulle kunna utveckla redan befintliga satsningar på välfärd och utbildning, samt stimulera ekonomiska investeringar. Även om utrikesministern och regeringen uttalat att man ser positivt på stärkta samarbeten och relationer kan man ställa sig frågan varför det inte kan ske genom inrättandet av ett House of i . Utrikesministern önskas mot bakgrund av ovanstående svara på följande frågor: Vad är det som ministern menar hindrar henne från att möjliggöra för Taipeimissionen att verka diplomatiskt i likt andra länder? Vad är skälet till att man inte bjudit in till ”the Leaders’ Network” om man önskar utveckla relationerna med ? Kan ministern tänka sig att verka för ett House of i , och om så inte är fallet, varför inte? har frågat mig varför regeringen inte bjöd in att delta i the . Vidare har bett mig exemplifiera på vilka konkreta sätt man arbetar för att få med i de internationella samarbetena och organisationerna samt vilka framsteg man har gjort när det gäller att få med i dessa. har också frågat mig om regeringen har en strategi för att få med i de internationella samarbetena och organisationerna och hur den i så fall ser ut. har även frågat mig om jag anser att strategin, om en sådan finns, har varit framgångsrik, och om en strategi inte finns om jag avser att ta fram en sådan strategi. Slutligen har frågat mig hur de praktiska lösningar som jag hänvisar till, som EU och söker finna för hur ska inlemmas i WHO:s arbete, ser ut. har frågat mig vad som hindrar mig från att möjliggöra för Taipeimissionen att verka diplomatiskt i , likt i andra länder. har även frågat mig om skälet till att man inte har bjudit in till the om man önskar utveckla relationerna med . Slutligen har frågat mig om jag kan tänka mig verka för ett House of i , och om så inte är fallet: Varför inte? Jag besvarar de två interpellationerna samlat. Jag har redogjort för för den så kallade ett-Kina-politiken som innebär att , liksom samtliga EU-länder, har diplomatiska förbindelser med och inte ser någon möjlighet att erkänna som stat. Av detta följer också att representationskontor i inte kan likställas med en ambassad. Oaktat detta stöder regeringen deltagande i internationella sammanhang där deltagandet är meningsfullt och inte kräver status som stat. I , där WHO har sitt säte, har återkommande kontakter om WHO-frågor med representationskontor, och vi utbyter löpande information med andra länder som också stöder deltagande i WHO:s arbete. har, tillsammans med dessa länder, upprepade gånger på olika sätt uppmanat WHO att inkludera i WHO:s arbete, exempelvis i tekniska organ som for Research on Cancer. Konsensus saknas dock tyvärr i Världshälsoförsamlingen. Statsministerns informella nätverk the samlar ett dussin länder med engagemang för multilateralt samarbete och har en representativ geografisk spridning. Nätverket är dock endast en av många kanaler för internationellt samarbete och utgör ett tillägg till andra kontaktytor. Såväl som ligger i framkant vad gäller innovation och högteknologiska produkter. Vårt handelskontor i gör ett utmärkt arbete i att ta fasta på de möjligheter som finns, till exempel med nylanserade samarbetsinitiativ på halvledarområdet liksom inom grön omställning. Dessa frågor diskuteras även vid de årliga handelsöverläggningarna på statssekreterarnivå. Det redan omfattande utbyte som bedrivs ryms inom ramen för Business kontor i , och finns inga planer på ett House of i . Regeringen kommer att fortsätta det breda utbytet med . , eller Republiken som det formellt heter, är ett föredöme för oss andra i världen på väldigt många områden. Till skillnad från sin stora granne i väst, eller Kommunistkina som vi kallar det, är en självstyrande demokrati som fullständigt respekterar rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. På en rad olika områden delar och centrala värderingar. har en stabil ekonomi och hög folklig utbildningsnivå, som har gett omfattande välstånd bland befolkningen. Inom sjukvården är man världsledande. Under hela pandemin har varit ett stort föredöme. När hade tusentals döda i covid-19 hade med sina 23 miljoner invånare bara någon handfull dödsfall. har man haft drygt 800 dödsfall, att jämföra med 18 000 i . När stod utan skyddsutrustning skänkte munskydd till bland annat men även till övriga världen. Vi har mycket att tacka för. Trots sina omfattande kunskaper får de inte vara med i till exempel WHO eller dess beslutande församling WHA. De är uteslutna ur FN-systemet. Som en av grundarna till FN var Republiken , det vill säga , det land som företrädde i FN. Men 1971 lät man Kommunistkina ta över platsen och exkluderade därmed . har försökt att återinträda i FN som representant för enbart folket i , men detta har man nekat. Det finns all anledning att låta delta i FN:s olika underorganisationer och i övriga internationella samarbeten, dels för att det är moraliskt riktigt, dels för att vi annars går miste om kunskaper och erfarenheter på många olika områden. Regeringen talar gärna om hur man välkomnar och stöder deltagande i internationella sammanhang. Jag har åtskilliga gånger ställt skriftliga frågor om detta. I ett av svaren skriver utrikesministern att "det internationella arbetet mot coronaviruset är, som jag påtalat tidigare, ett exempel på ett område där det är skäligt och önskvärt att deltar". I svaret på min interpellation svarar hon att regeringen stöder "deltagande i internationella sammanhang där deltagandet är meningsfullt och inte kräver status som stat". Likaså svarade hon i en interpellationsdebatt följande: "Vi stöder alla möjligheter där man inte måste delta som stat." Tyvärr är det dock mycket snack och lite verkstad. När man väl har möjlighet att bjuda in i det internationella samarbetet gör man inte det, inte ens när syftet till samarbetet är att bland annat diskutera hur vi ska klara utmaningar som pandemier. Där hade , kanske mer än någon annan, kunnat bidra med stora kunskaper. När startade ett informellt nätverk, kallat the , med politiska ledare från olika länder och alla världsdelar valde regeringen aktivt att inte inkludera . Detta har jag givetvis också ställt frågor om tidigare men inte fått några ordentliga svar. Därför var det också en av sju frågor i denna interpellation. Jag noterar att utrikesministern menar att nätverket endast är en av många kanaler för internationellt samarbete och utgör tillägg till andra kontaktytor. Men varför i hela friden bjuder man inte in till sitt eget nätverk om man nu säger sig värna dess deltagande i internationella samarbeten? har ju dessutom värdefulla insikter och kunskaper som är relevanta för nätverket. Detta svarar inte utrikesministern på. Inte heller besvarar hon mina frågor om regeringen över huvud taget har en strategi för att inlemma i internationella samarbeten. Jag tolkar avsaknaden av svar som en bekräftelse på att man inte har någon sådan. Men inte ens då kan ministern svara på om man avser att ta fram en strategi eller inte. Hon besvarar inte heller frågan om vilka framsteg man har åstadkommit för att få med i internationella samarbeten och organisationer. Om man inte har med i det egna internationella nätverket blir det uppenbart att alla slags framsteg saknas. Jag skulle vilja att utrikesministern besvarar mina frågor. Tack, utrikesministern, för svaret! Utrikesministern låtsas som om det inte finns någon skillnad mellan ett-Kina-politik och andra länders ett-Kina-politik eller hur man tolkar denna politik. Detta stämmer inte. Att regeringen påstår att man inte kan påverka hur man själv agerar diplomatiskt är direkt löjeväckande. Det finns en rad sätt att främja de diplomatiska relationerna, dels genom att möjliggöra för diplomatiska beskickningar att agera som ambassader, dels genom rena symbolhandlingar. Detta kan ske genom officiella besök, antingen av taiwaneser som kommer till eller genom att regeringens företrädare, exempelvis utrikesministern, besöker . Vidare kan det vara värt att påminna utrikesministern att det är som definierar sin ett-Kina-politik, inte eller Kommunistkina. Jag tänkte ta upp ett antal positiva exempel på vad andra länder som också har en ett-Kina-politik har gjort i syfte att främja sina diplomatiska relationer. meddelade att det kommer att bli lättare för amerikanska representanter att träffa sina motsvarigheter i . De tillåter öppna kontakter med taiwanesiska diplomater. Amerikanska talesperson sa att de nya "riktlinjerna understryker att är en levande demokrati och en viktig partner i säkerhetsfrågor och ekonomiska frågor, och också är en god kraft i det internationella samfundet". linje i fråga om stärkta diplomatiska relationer med stöds av såväl sittande demokrater som den tidigare republikanska administrationen. Om kan kan också . valde utrikesminister och president att stå sida vid sida i för att försvara demokratiska värderingar vid ett internationellt demokratiseminarium. Utrikesminister , som dessutom råkar tillhöra utrikesminister systerparti, det vill säga de danska socialdemokraterna, sa att han förbereder en dansk utrikespolitik som är värderingsgrundad. Han sa vidare att "vi måste stå starkare, svara snabbare och med mer kraft när universella värden som mänskliga rättigheter och yttrandefrihet är hotade". Om kan kan också . meddelade att man skulle öppna en diplomatisk beskickning, kallad Det taiwanesiska representationskontoret och som i praktiken är en ambassad, i . Detta skedde efter att tidigare meddelat att man planerade att öppna ett officiellt representationskontor i . Trenden har varit att allt fler länder, inte minst i , har sökt närmare relationer med . har vidare välkomnat beskedet från om den taiwanesiska beskickningen, vilket i sin tur bör betraktas som klarspråk. Återigen, fru talman: Om kan så kan . Särskilt mot bakgrund av att regeringen påstår sig vilja rikta särskilt fokus mot att främja demokrati genom sin påstådda demokratioffensiv är den lama svenska hanteringen av de diplomatiska relationerna med att betrakta som ett fullkomligt svek. Mot bakgrund av detta vill jag, likt , få tydligare svar från utrikesministern. Tack, ministern, för svaret! Och tack, och , för dessa viktiga interpellationer! Utrikesministern säger i sitt svar att det inte finns några planer på House of i . Det är mycket oroande. Faktum är att en majoritet i utrikesutskottet för någon vecka sedan ställde sig bakom förslaget om öppnandet av House of i . Debatten i kammaren kommer att hållas . Kan det vara så att inte följer vad som händer i utrikesutskottet? Eller ännu värre, att struntar i vad de folkvalda vill? krig i har ritat om den utrikespolitiska kartan. Det är ett skrämmande exempel på vad som kan hända när en maktgalen diktator drivs av ambitioner om återförening och när omvärlden inte agerar med kraft och därför att man har gjort sig beroende av Putins naturgas. Omvärlden måste förhindra att något liknande sker i . Xi har lovat en återförening, med våld om det är nödvändigt. Det måste stå klart för att omvärlden aldrig kommer att acceptera en återförening som sker mot det taiwanesiska folkets vilja. Det måste stå klart att omvärlden kommer att agera och att det kommer att stå mycket dyrt att anfalla . har ökat sin militära närvaro i . Kränkningarna av har eskalerat. I för samarbete i och uttrycks att de ökade spänningarna i kan ha direkt inverkan på säkerheten och välståndet i . En uppgradering av den svenska representationen kommer att sända starka signaler om att har vänner i . Det kommer att sända starka signaler om att det kostar att ge sig på . Valet är enkelt. På den ena sidan finns en kommunistdiktatur som kränker sina medborgares rättigheter, fängslar och torterar oskyldiga och har omskolningsläger för miljontals människor. På den andra sidan finns en liberal demokrati. Utvecklingen i världen kräver att samarbetet mellan liberala demokratier stärks så att diktaturen inte kan spela ut oss en efter en. Det finns en aspekt till när det gäller uppgraderingen av den svenska representationen i , nämligen servicen för de svenska medborgarna där. Med rätta känner sig dessa människor bortglömda och övergivna av den . När svenska myndigheter skickar brev med adressen , Province of , hamnar breven i , där intresset för att vidarebefordra breven till mottagarna på andra sidan sundet är noll. För de enklaste konsulära tjänsterna måste svenska medborgare åka till . Inom det internationella samarbetet har och EU fortsatt ett intresse av att stödja deltagande i internationella organisationer. Regeringen stöder deltagande i alla internationella sammanhang där deltagandet är meningsfullt och inte kräver status som stat. , och delar en gemensam övertygelse om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. är en välutvecklad demokrati med god efterlevnad av de mänskliga rättigheterna. Utbytena finns inom frågor som mänskliga rättigheter, handel, klimat och innovationer. Som exempel på dessa utbyten har statsrådet tagit emot sin taiwanesiska kollega när denne besökt . Statssekreterare har också deltagit i ett virtuellt seminarium om jämställdhet med den taiwanesiska ministern . Genom kontakter som dessa kan på ett meningsfullt sätt dela med sig av och ta del av värdefull kunskap. Som jag har nämnt tidigare är det land som har haft flest handelsöverläggningar med på statssekreterarnivå: 37 stycken . Inom det ekonomiska utbytet har och EU omfattande band med , såsom investeringsavtal. Regeringen stöder denna avsikt och vill fortsätta att utveckla förbindelserna med . Givetvis lyssnar vi att väldigt noga på vad utrikesutskottet säger. När det gäller frågan om representationen i öppnade Exportråd ett kontor i , där Business bedriver ett viktigt arbete för svenska handelsintressen. Det redan omfattande utbyte som bedrivs ryms inom ramen för Business kontor i . Jag ställde en rad frågor till utrikesministern, sju till antalet, eftersom jag inte har varit tillfreds med de svar jag har fått tidigare på en uppsjö av olika skriftliga frågor. Jag kan konstatera och notera att utrikesministern väljer att fortsätta att inte besvara mina frågor. I sitt svar ägnar hon mer än halva tiden åt att berätta vad jag har frågat om, och under andra halvan kom ett svar som inte besvarar samtliga frågor. Jag skulle därför vilja upprepa en del av frågorna. Den ena är: Avser regeringen att ta fram en strategi för att få med i internationella samarbeten och organisationer? Den andra är: Har regeringen över huvud taget rönt några framsteg i att få med i de internationella samarbetena och organisationerna? Jag skulle vilja att utrikesministern motiverar varför regeringen inte inkluderade i nätverket the . På regeringens hemsida skriver man att nätverket "förenas i synen på att det krävs mer internationellt samarbete och effektiva internationella organisationer för att världen ska kunna klara utmaningar som pandemier, klimatkrisen och en ökande ojämlikhet i världen". Med tanke på de erfarenheter och kunskaper som besitter när det gäller pandemibekämpning vore väl detta ett ypperligt för att bjuda in , speciellt när utrikesministern säger att regeringen stöder deltagande i internationella sammanhang där deltagandet är meningsfullt och inte kräver status som stat. Detta var ett ypperligt exempel på ett sådant sammanhang där det inte krävdes status som stat och där deltagandet var meningsfullt, med tanke på den kunskap och expertis de besitter. Jag skulle vilja fråga varför regeringen, när den väl får chansen att bjuda in , inte gör detta, trots att regeringen annars har en ganska hög svansföring i detta ämne. Jag skulle gärna vilja att utrikesministern svarar på de frågor jag har ställt och också motiverar varför man inte inkluderade i the . Precis som blir jag en aning fundersam kring varför utrikesministern inte svarar på de många frågor som både jag och ledamoten har ställt i våra interpellationer. Frågorna har nämligen ställts gång på gång till utrikesministern, men svaren uteblir. Jag kan tycka att detta är ganska tråkigt med tanke på att svaren borde finnas där. Jag läste upp en lång rad länder som har en ett-Kina-politik men som har agerat annorlunda. Så om det är så att utrikesministern vill göra det som man säger sig vilja, det vill säga främja demokrati runt om i världen, borde man också kunna inta en helt annan hållning gentemot . Man borde kunna stärka de diplomatiska relationerna genom att möjliggöra för diplomater att verka diplomatiskt men också genom att göra officiella besök i , som jag hoppas att utrikesministern väljer att genomföra, eller att ta emot diplomater från . Det är fullt möjligt. Vad är det, utrikesministern, som gör att inte kan syssla med detta när andra länder, exempelvis , och så vidare, kan göra det? Boriana nämnde också någonting viktigt som vi har berört i skriftliga frågor och som utrikesutskottet har lyft fram tidigare, nämligen House of . Det är ett ypperligt tillfälle att stärka de relationer som vi behöver när det kommer till utbildning, företagande och handel. Det är ett jättebra sätt att stärka relationerna också mellan vanliga människor, taiwaneser och svenskar. Av den anledningen undrar jag om man nu är beredd att trotsa vilja i denna fråga, som jag i alla fall tolkar utrikesministern. Är man åtminstone villig att utveckla nuvarande kontor i för att försöka främja företagande och bilaterala relationer? När det kommer till the vill jag återkomma till det som sa, nämligen att detta faktiskt handlar om ett initiativ som kom från och som inte kräver andra stater. Likt hoppas jag därför att utrikesministern kan svara på dessa frågor. är det tämligen uppenbart att utrikesministern står förlamad inför det faktum att det är den kinesiska diktaturen som får diktera villkoren för den diplomatiska relationer med . Det kan jag tycka är minst sagt beklämmande men föga förvånande. Sist men inte minst skulle jag vilja veta på vilket sätt utrikesministern menar att man har agerat utifrån regeringens så kallade demokratioffensiv gentemot relationerna till . Hur ser man att man har genomfört en demokratioffensiv i dessa relationer före respektive efter att man hade denna uttalade ambition? Utrikesministern berättade om några exempel på samarbete mellan våra båda länder. Det är positivt, men det räcker inte. måste anstränga sig mer och framför allt stödja deltagande i årsmöten. har haft en observatörsstatus. De vill gärna få det igen. Man brukar lyssna på ord i FN. Jag vill därför uppmana utrikesministern att anstränga sig så att får en inbjudan till nästa möte. Under den plenifria veckan besökte en delegation bestående av riksdagsledamöter från fyra partier . En av frågorna som återkommande lyftes fram vid mötena med svenska företag och svenska medborgare som bor i landet var frågan om representation. Varför har inte en representant på heltid i ? Det blev kristallklart under dessa möten att den Stockholmsbaserade representationen inte fungerar som den ska. Närvaro på plats i är en förutsättning för framgång när det gäller bevakningen av svenska intressen i handelssammanhang, exportfrämjande och investeringsfrämjande. En representant på plats på heltid har mycket större möjligheter att organisera regelbundna Sverigefrämjande aktiviteter än en representant som finns i större delen av året. Det är viktigt för att vår representant i deltar aktivt i alla sammanhang som kan vara av betydelse för de svenska intressena. Låt mig börja med Boriana Åbergs sista fråga om att en representant inte är på plats. Naturligtvis har vi en representant på plats. Som jag har sagt till Boriana som svar på tidigare riksdagsfrågor har den nuvarande svenska representanten på grund av pandemin och karantänsregler inte kunnat närvaro så mycket som var avsikten från början. Men den svenska representanten är, som sagt, i , och det har inte skett någon nedgradering av representation i . Jag uppfattar det som att varken eller gillar de svar som jag ger. Därför säger de ständigt att jag inte svarar på deras frågor. Jag har redogjort för massor med aktiviteter som har tillsammans med , bland annat att kan. Vi är det land som har haft flest handelsförhandlingar med . Dessutom finns det samarbetsinitiativ på halvledarområdet, när det gäller grön omställning och så vidare. När det gäller strategi nämns i den Kinastrategi som hela har antagit. Beträffande det som sa om the vill jag säga följande. Jag tror i och för sig inte att kommer att komma in i en regering . Men om de kommer in i en regering vet man att det finns mängder av nätverk som anordnas där man ofta tar med ett antal länder från de olika regionerna. Här är det tolv länder, och det är som representerar regionen och som gör ett otroligt bra arbete. Det är inte så att 198 länder är med i allting. Man väljer olika länder i olika nätverk, och här är det som är valt. Men, som sagt, det är sådant som man gör i en regering. Nej, utrikesministern, detta beror inte på att vi inte gillar utrikesministerns svar utan på att svaren på våra frågor uteblir. Det är kanske svar på andra frågor men inte på de frågor som vi har ställt. Jag har ställt frågan om har en strategi när det gäller att inkludera i de internationella organisationerna. Svaret på den har uteblivet. Jag tolkar det som att det inte finns någon sådan strategi. Då kanske hon kan besvara den andra frågan som jag ställde, om man har en ambition att ta fram en sådan strategi i så fall. Jag ställde också frågan om man har rönt några framsteg kring att inkludera . Det har jag inte heller fått svar på. Vidare säger utrikesministern att the bara är ett av alla andra nätverk och samarbetsorganisationer som finns och så vidare. Men om det nu är så att har skapat ett nätverk, varför inkluderar man då inte om man nu säger sig gå i bräschen för eller vilja jobba för att inkludera i det internationella samarbetet? gör säkert ett jättebra jobb där. Men varför inkluderar man inte också för att därmed visa att man verkligen tar denna fråga på allvar? Jag kan också ställa frågan: Vilka andra nätverk har regeringen startat upp där man har tagit med , när man inte har gjort det i the ? Jag vill också instämma i det som Boriana sa om representationen. När vi var i var det uppenbart att den svenska representationen inte fungerar. Det är inte så att den representationen alltid är på plats. Vi fick bekräftat av vår representant där att han åker från och till . Han vistas i en period, sedan är han i en period. Det är alltså inte så att vi alltid har en representation på plats där.