ip · H910326 · 2022-02-04 00:00:00 — Interpellation 2021/22:326 Dödsolyckor i arbetslivet av Ciczie Weidby (V) till Statsrådet (S) , som sammanställt statistik över antalet arbetsolyckor med dödlig utgång, dog 44 människor på jobbet . Det är en kraftig ökning jämfört med då 27 personer miste livet i arbetet. Förra årets antal dödsolyckor i arbetet är därmed i nivå med hur det såg ut före pandemin. Enligt pågår förundersökningar om arbetsmiljöbrott för 13 av de dödsolyckor som inträffade . I ytterligare 22 fall har sådana utredningar gjorts men lagts ned av åklagare utan att någon åtalats (Arbetet ). Lastbilar, truckar och sådana mobila maskiner som hjullastare var inblandade i närmare hälften av arbetslivets dödsolyckor . Den här typen av olyckor tenderar att upprepa sig år . Ett exempel är så kallade lossningsolyckor som inträffar när gods ska lastas av från lastbilar. skedde 5 av 44 dödsfall i jobbet vid sådant arbete. Det är ofta chauffören som ska leverera och lossa last som omkommer. En bidragande orsak är att chauffören befinner sig på en arbetsplats som hen inte råder över. Chauffören kan därmed inte göra korrekta riskbedömningar. Ensamarbete lyfts fram som en gemensam nämnare för många dödsolyckor. Det faktum att ingen bevittnat olyckan gör det dessutom svårt att utreda ansvarsfrågan. Därmed kan ingen ställas till svars (Arbetet ). ser mycket allvarligt på de många arbetsolyckor med dödlig utgång som sker på svensk arbetsmarknad och på den kraftiga ökning av antalet dödsolyckor som skett . Det kan aldrig accepteras att människor dör på jobbet. Varje dödsfall är en tragedi och ett misslyckande för arbetsgivaren och samhället. ser även allvarligt på bristerna i det rättsliga efterspelet till de dödsolyckor som sker. Enligt en granskning som tidningen gjort tar det i genomsnitt innan åtal väcks. Därefter kan det dröja innan domen faller. Enbart av dödsolyckorna leder till åtal (Dagens Arbete ). För att motverka dödsolyckorna, förbättra rättsväsendets arbete med arbetsmiljöbrott och stärka ansvarsutkrävandet krävs kraftfulla åtgärder. har bland annat. föreslagit att det bör tillsättas en statlig kriskommission som tar ett helhetsgrepp om dödsolyckor i arbetslivet och föreslår konkreta åtgärder för att vända utvecklingen, att straffen för arbetsmiljöbrott bör skärpas och att rättsväsendets arbete med arbetsmiljöbrott bör stärkas (motion 2021/22:468). Vi har även föreslagit att regeringen bör ta initiativ till att inleda ett forsknings- och utvecklingsarbete i syfte att ta fram en samlad strategi för att fasa ut allt farligt och riskfyllt ensamarbete (motion 2020/21:3787). Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att motverka dödsolyckor i arbetslivet. har fått utökade resurser och flera riktade uppdrag, en ny arbetsmiljöstrategi –2025 har tagits fram, och de statsråd som har ansvar för frågor kopplade till de mest olycksdrabbade branscherna bedriver ett gemensamt arbete i syfte att bryta den negativa trenden med antalet dödsolyckor i arbetet. välkomnar regeringens åtgärder men konstaterar, i likhet med flera fackförbund, att det behövs ytterligare åtgärder för att vända den negativa utvecklingen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder, utöver de redan vidtagna, avser statsrådet att vidta för att motverka dödsolyckor i arbetslivet? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skärpa straffen för arbetsmiljöbrott? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka rättsväsendets arbete med arbetsmiljöbrott? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att fasa ut allt farligt och riskfyllt ensamarbete i syfte att förebygga dödsolyckor i arbetslivet? Ciczie Weidby har frågat mig vilka åtgärder, utöver de redan vidtagna, jag avser att vidta för att motverka dödsolyckor i arbetslivet, vilka åtgärder jag avser att vidta för att skärpa straffen för arbetsmiljöbrott, vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka rättsväsendets arbete med arbetsmiljöbrott samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att fasa ut allt farligt och riskfyllt ensamarbete i syfte att förebygga dödsolyckor i arbetslivet. Ingen ska behöva dö till följd av sitt arbete. Varje dödsolycka är en tragedi för de inblandade och oacceptabel i ett modernt arbetsliv. Sedan regeringen tillträdde förra mandatperioden har det därför varit en viktig prioritering att höja ambitionsnivån för arbetsmiljöpolitiken, och regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att motverka dödsolyckor i arbetslivet. har fått utökade resurser för att anställa fler arbetsmiljöinspektörer och öka antalet inspektioner. får ytterligare tillskott på för att stärka sitt tillsynsarbete och genomföra fler arbetsmiljöinspektioner. En förstärkning av inspektionsverksamhet bidrar till att förebygga dödsolyckor i arbetslivet. Skyddsombuden har en viktig roll i att skapa säkra och trygga arbetsplatser. Samverkan med skyddsombud är viktigt för att minska risken för allvarliga olyckor. lämnade regeringen ett lagförslag om att utöka de regionala skyddsombudens tillträdesrätt till att omfatta alla arbetsplatser med kollektivavtal. En majoritet av partierna i valde dock att rösta emot förslaget. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Regeringen har sedan tillsatt en utredning för att utvärdera de regionala skyddsombudens roll i arbetsmiljöarbetet och hur de kan få bättre förutsättningar att utföra sitt uppdrag. Utredningen ska lämna sitt betänkande till regeringen . De flesta arbetsgivare och företag i följer de arbetsregler som gäller. Men det finns också de som missköter sig. Det är naturligtvis helt oacceptabelt och kräver resoluta åtgärder, ytterst genom att den som begår arbetsmiljöbrott lagförs. För ett sådant brott kan dels den individ som begått brottet dömas till straff, dels företaget åläggas företagsbot. Arbetsmiljöbrott är ofta komplexa och svåra att utreda. En viktig förutsättning för att polis och åklagare ska kunna fullgöra sina arbetsuppgifter på ett bra sätt är att respektive myndighet har tillräckliga resurser. Regeringen genomför en historisk satsning på . Den innebär att antalet anställda ska öka med 10 000 mellan ingången av 2016 och utgången av 2024. Enligt personalstatistik har vi nått mer än halvvägs. I syfte att finansiera satsningen har anslag höjts kraftigt. har myndighetens anslag ökat med nästan . Till 2024 beräknas anslaget öka med nästan jämfört med , motsvarande en ökning . För att förstärka förmåga att möta det ökade inflödet av grova och svårutredda brott har regeringen också gjort satsningar på den myndigheten. har anslag ökat med , från till . Ingen ska behöva dö på sitt arbete, men ingen ska heller behöva dö av sitt arbete. Regeringen har därför beslutat att utvidga sin nollvision mot dödsolyckor i den nya arbetsmiljöstrategin för 2021-2025. Det handlar om en nollvision mot arbetsolyckor som leder till död men också mot arbetsrelaterad dödlighet på grund av till exempel längre sjukdom, cancer eller suicid. Inget annat än en nollvision kan gälla för dödsfall till följd av arbete. Jag tackar för svaret. Det stämmer att regeringen har höjt ambitionsnivån för arbetsmiljöpolitiken och vidtagit en rad åtgärder för att motverka dödsolyckorna i arbetslivet. har mer resurser och fler arbetsmiljöinspektörer, i alla fall i jämförelse med hur det såg ut under alliansregeringen . Men den prioritering som görs är inte tillräcklig. Enligt en granskning som Arbetet har gjort satsar sett till antalet sysselsatta betydligt mindre på arbetsmiljö än vad våra nordiska grannländer gör. Enligt bör det finnas en inspektör per 10 000 arbetstagare. bör alltså med sina 5,1 miljoner sysselsatta ha 510 arbetsmiljöinspektörer, men 2020 hade vi bara 258. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är betydligt färre inspektörer än i , och har ändå bara 3 miljoner sysselsatta. I genomförs även fler inspektioner. som gjorde 36 000 inspektioner gjorde bara 27 000. Regeringens mål om att ha 300 arbetsmiljöinspektörer på plats nåddes inte. Är statsrådet beredd att öka anslaget till ytterligare så att fler inspektörer kan anställas och fler inspektioner genomföras? När bedömer statsrådet att kommer att leva upp till riktlinje om en inspektör per 10 000 arbetstagare? Är det ens en ambition? delar statsrådets uppfattning att skyddsombuden har en otroligt viktig roll för säkra och trygga arbetsplatser. Vi vill i likhet med regeringen utöka de regionala skyddsombudens tillträdesrätt. Men det finns mer att göra för att stärka just skyddsombuden. För att de ska kunna utföra sitt uppdrag behöver de ges förutsättningar för utbildning, vidareutbildning och fortbildning, och så är det inte . Lagen ger visserligen rätt till ledighet för att genomgå utbildning, men i verkligheten ser det lite annorlunda ut. Många skyddsombud har svårt att hinna med arbetet, genomgå utbildning och genomföra sitt uppdrag. Dessvärre upplever många också att deras rätt till utbildning ifrågasätts av arbetsgivaren. Problemet har påtalats av bland andra och mitt eget fackförbund , som har föreslagit att staten bör ta ett större ansvar för utbildningen. har två konkreta förslag till regeringen, dels att utbildningens längd bör uppgå och regleras i lag, dels att det bör införas en lagstadgad rätt till vidareutbildning och fortbildning av skyddsombud motsvarande . har lagt fram dessa förslag i utan att få stöd. När tror statsrådet att vi kommer att nå upp till riktlinjer, och hur ställer sig statsrådet till att lagstadga utbildning för skyddsombud? Precis som riksdagsledamoten säger har regeringen kontinuerligt vidtagit åtgärder för att säkerställa en bättre arbetsmiljö i syfte att minska dödsolyckor, och detta arbete fortsätter. Som jag sa i mitt inledningsanförande får ytterligare tillskott under detta år på för att stärka sitt arbete, och regeringens och min intention är att fortsätta stärka möjlighet att genomföra fler och mer effektiva inspektioner. Ingenting talar för att detta kommer att avstanna, utan tvärtom är detta något vi har gjort kontinuerligt och kommer att behöva fortsätta med. Som jag inledningsvis sa är nollvisionen och arbetet mot dödsolyckor fortsatt prioriterat i den nya arbetsmiljöstrategin, och och Myndigheten för arbetsmiljökunskap har också fått i uppdrag att ta fram konkreta åtgärdsplaner för att genomföra strategin inom sina respektive områden, och här tittar man också på nollvisionen. Åtgärderna ska vara tidsatta och innehålla en plan för uppföljning. Åtgärdsplanerna kommer att redovisas till regeringen . Låt mig också lyfta en annan viktig dimension. Tätt kopplat till de arbetsmiljöproblem och de arbetsmiljöbrott vi ser är arbetslivskriminalitet, alltså fusk och brottslighet i arbetslivet. Regeringens budskap på hela detta breda område är tydligt: Det ska vara svårt att fuska, enkelt att åka fast och kännbart att bli straffad. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Låt mig kort fokusera på det sista benet, straffen, vilket också är en del av det som föranlett denna interpellationsdebatt. Regeringen har höjt maxbeloppen kraftigt på företagsbot för större företag, från 10 miljoner till för allvarliga brott. Syftet är att ge dessa företag tydliga incitament att organisera sig på ett sådant sätt att risken för brott i verksamheten minskar. Vi har också systematiskt höjt sanktionsavgifter på andra områden kopplat till arbetsmarknaden. Som jag sa i mitt inledningsanförande är det viktigt för att incitamentsstrukturen ska fungera att hela kedjan fungerar när det kommer till handläggning av dessa brott. Därför har , och formaliserat sitt arbete med arbetsmiljöbrott i den centrala samverkansgruppen för arbetsmiljöbrott. Man träffas i detta forum , och där har man också utvecklat särskilda handläggningstider för arbetsmiljöbrott, som ju är komplexa till sin natur. inleddes förundersökningar efter att hade gjort sin granskning, och det kunde ta ett till . inleds förundersökningen parallellt med granskning, vilket också gör att vi kan undvika risk för preskription. Detta stärker också incitamentsstrukturen för företag att organisera sitt arbete på sådant sätt att allvarliga arbetsmiljöbrott och dödsolyckor på arbetet undviks. Sist men inte minst är det, precis som riksdagsledamoten har varit inne på i sin egen dialog med de fackliga organisationerna, viktigt att vi har en nära och tät dialog med arbetsmarknadens parter om hur vi kan minska dödsolyckorna och hur vi kan stärka skyddsombudens roll. Jag har sedan jag tillträdde träffat samtliga fackliga organisationer i de branscher som mest berörs av allvarliga arbetsmiljöbrott och dödsolyckor. Denna dialog kommer regeringen att fortsätta med, för det här kommer vi bara kunna lösa tillsammans - och regeringen är definitivt beredd att ta sin del av ansvaret. Här fanns många trådar att plocka upp, men arbetslivskriminaliteten ska vi kanske inte ge oss in på nu eftersom det kräver en lång debatt. Det är bra att och har fått mer resurser. vet vi att arbetsmiljöbrott är en nedprioriterad verksamhet inom polis- och åklagarväsen. Fokus ligger på mer prioriterade brott, vilket i och för sig är rimligt. Jag tror dock att man måste stärka rättsväsendets arbete med just arbetsmiljöbrott, och för att förbättra möjligheten för polis och åklagare att utreda arbetsmiljöbrott bör man tilldela mer resurser till just det ändamålet. Det bör även anställas fler poliser, utredare och åklagare som arbetar specifikt med arbetsmiljöbrott. I tar det att utreda en arbetsplatsolycka med dödlig utgång. I är den genomsnittliga handläggningstiden ungefär hälften så lång, och dessutom är rättsläget betydligt tydligare än i . Det beror på flera faktorer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer För det första är den norska lagstiftningen mer enhetlig än den svenska. I finns en egen arbetsmiljöbalk, vilket underlättar utredningsarbetet. För det andra finns ett strängare personligt ansvar för arbetsgivaren. Arbetsgivaren kan straffas personligen om denne har varit oaktsam enligt sina skyldigheter. Detta gör det enklare att ställa arbetsgivare till svars efter arbetsplatsolyckor med dödlig utgång. Det har bland annat resulterat i flera viktiga principiella domar som klargör rättsläget. Sammantaget ger norsk lagstiftning och rättspraxis ett bättre arbetsredskap för polis och åklagare när de ska utreda allvarliga arbetsmiljöbrott. anser att bör ta intryck av norsk lagstiftning och rättspraxis i syfte att just korta utredningstiderna vid arbetsmiljöbrott och inrätta en arbetsmiljöbalk i syfte att åstadkomma en mer enhetlig lagstiftning. Man borde också införa straffsanktioner när skyddsombud utestängs. Vi ska veta att många arbetsgivare såklart har goda kunskaper om arbetsmiljö och bedriver ett bra arbetsmiljöarbete. finns det också många arbetsgivare som saknar grundläggande kunskaper om arbetsmiljö och hur man bedriver ett bra arbetsmiljöarbete. Det kan i förlängningen också leda till arbetsplatsolyckor, skador, sjukskrivningar och så vidare. Det finns skyddsombud inom bland annat Fastighets och som har föreslagit att det bör ställas krav på en arbetsmiljöutbildning för att få starta till exempel ett företag som ska ha anställda. Det är också ett förslag som har lagt fram i . Vad anser statsrådet om att ställa krav på arbetsmiljöutbildning för att få starta företag som ska anställa människor och om en arbetsmiljöbalk? Tack, Ciczie Weidby! Det är uppenbart att vi är överens om vad målet för arbetsmiljöarbetet ska vara. Vi ska säkerställa en god arbetsmiljö för alla arbetstagare i , och vi ska undvika dödsolyckor på arbetet. Jag tror precis som Ciczie Weidby att det finns mycket vi kan lära av varandra i . Det finns saker som våra grannländer kan lära oss om hur vi arbetar i . På samma sätt finns det lärdomar vi kan dra om hur man arbetar med arbetsmiljöfrågor och annat i våra grannländer. Jag besöker därför just nu våra grannländer. Jag har varit i och , och jag kommer att besöka min kollega i . Jag tror inte att man så snabbt ska hasta över frågan om arbetslivskriminalitet och kopplingen till arbetsmiljöfrågor. Där finns det också viktiga lärdomar att dra kanske inte minst från av hur man arbetat systematiskt med frågan om arbetslivskriminalitet . Det är som jag redan konstaterat så att successivt har fått mer resurser för sitt arbete. Men är man också ansvarig för att samordna det myndighetsgemensamma arbetet mot arbetslivskriminalitet. Det är ett viktigt arbete. De branscher som är särskilt utpekade som riskbranscher kopplat till arbetslivskriminalitet är bygg, restaurang, transport, städ, vård och omsorg, jord- och skogsbruk, skönhetsvård, bilvård och avfallshantering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är många av dessa branscher som också återfinns bland de sektorer som har flest dödsolyckor på arbetet. Frågorna hänger ihop. Inspektionsarbetet är viktigt och har gett resultat. Men det har också visat på omfattningen av de problem som finns på arbetsmarknaden. Därför fattade regeringen så sent som i går beslut om att växla upp detta arbete genom inrättandet av sju regionala center i arbetet mot arbetslivskriminalitet. De centren kommer att fungera som ett nav i arbetet och leda till både fler och effektivare kontroller. De kommer att leda till bättre möjligheter att ta kontakt med fack och arbetsgivare lokalt och regionalt och en bättre kontakt med de regionala skyddsombuden. Det kommer också att få effekt på arbetsmiljöarbetet. Om du har illegal arbetskraft fuskar du säkert med skatten, och du missköter också arbetsmiljöarbetet. På det sättet är det myndighetsgemensamma arbetet mot arbetslivskriminalitet också viktigt för arbetsmiljöarbetet. Jag ska återkomma till skyddsombuden. De har en helt avgörande roll i att skapa säkra och trygga arbetsplatser. Även om vi inte efter alliansregeringens nedmontering av , trots våra tillskott av resurser, har inspektörer på den nivå som man har i våra grannländer är antalet dödsolyckor per arbetare på svensk arbetsmarknad inte högre än i våra nordiska grannländer. Anledningen till det är våra fantastiska skyddsombud och det arbete som de gör runt om på arbetsplatser i . rinner min talartid ut igen. Jag vet att vi kommer att återkomma till den här frågan från Socialdemokraterna och regeringen. Jag vet att Ciczie Weidby är överens med mig. Att fortsätta att stärka skyddsombuden kommer att bli helt avgörande för att vi ska kunna fortsätta att lyckas i det här arbetet. Visst är det irriterande när lampan börjar blinka gult och tiden går ut. Ska vi börja att tala om arbetslivskriminalitet, som jag jättegärna skulle vilja göra och är jätteengagerad i, behöver vi så mycket mer tid. Jag delar definitivt syn på att vi måste ha den myndighetsgemensamma insynen i de olika företagen. Jag delar också uppfattningen om att fuskar man med en sak så fuskar man troligen med andra. Det är heller inte ett sådant samhälle vi vill ha där man utnyttjar människor på det viset. Vi är givetvis också överens om att det är viktigt att jobba för att ingen vare sig ska dö på sitt jobb eller av sitt jobb. Jag uppskattar verkligen att det finns ambitioner. Jag önskar bara, herr talman, att statsrådet och regeringen tog i lite mer och verkligen lade handling bakom orden. En sak som vi inte alls har berört, som också är en fråga som vi säkert får anledning att återkomma till, är ensamarbete. Ensamarbete är en gemensam nämnare för väldigt många dödsolyckor. Finns det ingen som har bevittnat en olycka förstår man att det gör det väldigt svårt att utreda ansvarsfrågan och så vidare, och ingen kan ställas till svars. Kanske du kan nämna lite kort om frågan om ensamarbete. Annars finns det all anledning att mötas igen i kammaren och diskutera detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Tack, Ciczie Weidby! Det är uppenbart att vi delar ett djupt engagemang och en vilja att flytta fram positionerna i de här frågorna. När det kommer till samverkan med parterna har regeringen inrättat ett arbetsmiljöforum. Det ska användas för att diskutera pågående och planerade åtgärder inom ramen för arbetet med arbetsmiljöstrategin tillsammans med arbetsmarknadens parter och ansvariga myndigheter. Temat kommer att bland annat handla om just hot och våld. Det är också en fråga som är tätt sammankopplad till ensamarbete. Det finns många anledningar att återkomma till den frågan. Sammanfattningsvis är det från regeringens perspektiv naturligtvis så att alla som jobbar förtjänar en säker och trygg arbetsplats. Vi måste var och en ta vår del av ansvaret i arbetsmiljöarbetet för att målmedvetet arbeta förebyggande mot arbetsplatsolyckor och bygga en bra säkerhetskultur. Vi har också talat om kopplingen mellan en god arbetsmiljö och kampen mot det växande fusket och brottsligheten på svensk arbetsmarknad. Det får vi säkert också anledning att återkomma till. Det är som Ciczie Weidby konstaterar, det hänger ihop. Begår man brott på ett område gör man det säkerligen på andra. Här tycker vi från regeringens sida att samhällets svar på arbetslivskriminaliteten såväl som på de växande arbetsmiljöproblemen måste vara kompromisslöst. Vi har successivt tillfört resurser och växlat upp arbetet. Det kommer regeringen att fortsätta med fram till valet och de kommande tio åren. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.