ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H910540 · 2022-06-09 00:00:00 — Interpellation 2021/22:540 Nationell strategi för att omvandla utsatta områden av Aphram (C) till Statsrådet (S) finns det enligt polisen 61 utsatta områden i . Mer än var tjugonde svensk, över 500 000 människor, bor just i dessa områden. Ett utsatt område karakteriseras enligt polisen av låg socioekonomisk status, parallella samhällsstrukturer och kriminalitet samt dödsskjutningar som bara ökar. Trångboddheten är vanligt förekommande i dessa områden. växer alternativa samhällsstrukturer och religiös fundamentalism, vilket har skapat strukturer som är helt frånkopplade från rättsstaten. Andelen unga som slutför sin gymnasieutbildning är markant lägre i socialt utsatta områden jämfört med elever från områden med bättre förutsättningar. Ansvaret för att lösa situationen faller i huvudsak på enskilda kommuner, vilka gör ett mycket bra arbete med knappa resurser. Jag kan till exempel nämna att enbart tre kommuner i – en av dessa är min hemkommun – har tagit fram en handlingsplan för utsatta områden. Det är statens ansvar att säkerställa att rättssamhället har tillräckliga resurser, och här måste göras mycket mer, inte minst vad det gäller resurser och samordning. Det behövs en nationell strategi för att omvandla utsatta områden till fungerande och trygga stadsdelar. Den nationella strategin måste ta sikte på att minska arbetslösheten, säkerställa en likvärdig skola och stärka tryggheten genom att både öka den polisiära närvaron, stärka rättsväsendet och öka insatserna mot den våldsbejakande kriminaliteten. behöver ett mål att det inte längre ska finnas några områden som definieras som utsatta. Allt annat är ett svek mot de 500 000 svenskar bor i dessa områden. Statsministern har i sin regeringsförklaring lovat att vända på varje sten för att lösa segregationen. Ändå har regeringen och Socialdemokraterna avslagit yrkandet att ta fram en nationell strategi. Regeringen har haft makten , och inget har blivit bättre, snarare sämre. Utifrån ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen att ta fram en nationell strategi för att omvandla de utsatta områdena till trygga och säkra områden ?
ip · H910542 · 2022-06-09 00:00:00 — Interpellation 2021/22:542 Risken för energibrist i av (M) till Statsrådet (S) Svenska kraftnäts nya kraftbalansrapport utgör dåliga nyheter för svenska företag och hushåll, liksom för politikernas mål om ökad elektrifiering. Glappet mellan elsystemets leveransbehov och leveransförmåga fortsätter att öka. De fyra kommande vintrarna försämras effektbalansen . Detta sker i ett läge då vi har gått igenom en vinter med extrema elpriser, och just nu haft en majmånad med de högsta elpriserna . Många oroar sig . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet vidta för åtgärder i närtid för att trygga elbehoven kommande vinter till rimliga priser för hushåll och företag?
ip · H910547 · 2022-06-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:547 Bemannade skolbibliotek av (MP) till Statsrådet (S) Att kunna läsa är en grundpelare för deltagandet i samhällsdebatten. Att kunna läsa är också en förutsättning för fortsatt lärande i skolan. Läsningens betydelse för vår demokrati och vår framtid kan inte överskattas. Det har gått utredningsbetänkandet Skolbibliotek för bildning och lärande överlämnades till den dåvarande utbildningsministern. Förslagen är remitterade, och pengar finns med i budgeten för att sätta igång arbetet. Någon proposition har emellertid inte lagts fram. anser att barns och ungas likvärdiga tillgång till bemannade skolbibliotek måste prioriteras både nu och i kommande budgetar och att lagförslaget om bemannade skolbibliotek måste läggas fram till . Unga läser mindre och unga läser sämre jämfört med . De som läser för dåligt för att fullt ut förstå en vanlig dagstidning blir fler. Under tid på genomförde vi en läsa–skriva–räkna-garanti för att säkerställa att inget barn går igenom lågstadiet utan att skolan upptäckt svårigheter med läsningen och vidtagit åtgärder. vet vi att det krävs läsning utöver tiden i skolan för att träna upp läskondition nog för att kunna läsa för att lära. Därför är skolbiblioteken och dess bibliotekarier så viktiga. Utöver läsningen har skolbiblioteken en annan central uppgift för att rusta eleverna att bli aktiva deltagare i demokratin – nämligen medie- och informationskunskapen. Kort och gott att lära eleverna vilken information som man kan lita på och inte. Skillnaden mellan vetenskap och konspirationsteorier, mellan åsikter och fakta. Att denna förmåga är helt central för demokratins framtid är något som blir allt tydligare av alternativa fakta och utländska trollfabriker. Att säkerställa en likvärdig tillgång till bemannade skolbibliotek borde vara en av skolminister högsta skolpolitiska prioriteringar. Hon har burit utredningen i sin handväska länge nog. Det är dags att lyfta den därifrån och lämna lagförslagen till . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att komma till med förslag om att alla skolor ska ha tillgång till bemannade skolbibliotek? Varför har regeringen inte prioriterat att lägga fram dessa lagförslag än trots att de finns med i budgeten som reform?
ip · H910548 · 2022-06-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:548 Den administrativa kostnaden för av (M) till Infrastrukturminister (S) på är den enda landförbindelsen mellan och östra samt . Öster om bor 35 000 Nackabor och 46 000 Värmdöbor som skulle drabbas av en dubbel beskattning med avgiftsuttag på bron. Kommunernas invånare har precis lika mycket rätt till statlig finansiering av statliga vägar som alla andra svenskar har och ska inte behöva betala någon straffskatt för att de råkar bo i en del av landet som har en enda broförbindelse till sin hemkommun. Det måste ifrågasättas hur regeringen kan tillåta den ineffektiva administrativa kostnaden för projektet, vilket ska inkluderas i avgiftsuttagen för invånarna. Enligt kommer av avgiftens per passage att gå till administration av själva avgiftsuttaget. Därtill kommer räntekostnaden på det lån som tar för brobygget (3,ränta). Det innebär att nästan halva avgiften går till att betala för administrativa system. Det är en nota på som invånarna ska få betala för att finansiera själva kostnaden för bron, som är . kommun anser att hela kostnad måste ingå i den nationella planen och att planerna för avgiftsuttaget ska slopas. Inte heller har kommun ingått något avtal om avgifter på bron. Det innebär att Värmdöborna kommer att dubbelbeskattas med en avgift på deras enda landförbindelse in till och ut från kommunen. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att avgiftsbelägga för Värmdöborna, trots att ej har skrivit på något avtal om ? Anser ministern att den administrativa kostnaden för är acceptabel och att invånare ska belastas av det? Kommer ministern att svara på kommuns förfrågan om dialog och möte gällande ?
ip · H910550 · 2022-06-16 00:00:00 — Interpellation 2021/22:550 Resurser för infrastrukturunderhåll av (KD) till Infrastrukturminister (S) I de beslut som tagits av regeringen avseende nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen fördelas 799 miljarder enligt följande: – till vidmakthållande av statliga järnvägar – till vidmakthållande av statliga vägar – till utveckling av transportsystemet. Därutöver tillkommer i form av trängselskatter, banavgifter med mera. Det är mycket pengar som avsätts till en förbättrad infrastruktur. konstaterar regeringen att ”sedan det föregående planbeslutet har kostnaden för de namngivna objekten ökat ”. Det är därför svårt att se hur mycket av dessa nya pengar som verkligen kommer att resultera i förbättringar i systemet. 80–av alla transporter sker på väg; ändå väljer regeringen att lägga av alla nya investeringar på järnväg. Att det kommer att skapa problem borde alla förstå. har signalerat att underhållet på både väg och järnväg håller på att försämras, men regeringen väljer ändå att stå fast vid en fördelning som gör att man fortsätter att satsa på nya höghastighetståg i stället för att underhålla nuvarande vägar och järnvägar. Jag vill därför fråga infrastrukturminister : Anser ministern att regeringen tillför tillräckligt med resurser för att klara av det underhåll som behövs på befintliga vägar och järnvägar, och om inte, vilka är skälen till det?
ip · H910552 · 2022-06-16 00:00:00 — Interpellation 2021/22:552 Islamism i av (SD) har länge varnat för konsekvenserna av en massinvandring från kulturellt avlägsna länder – konsekvenser som förstärkts av att inga krav ställts på dem som kommit hit. är förhoppningsvis det dystra resultatet uppenbart för de flesta. Hela områden utan anknytning till majoritetssamhället och med egna värderingar, normer och i vissa fall rättskipning. Ett okänt antal med invandrarbakgrund som förvisso lever i men som på intet sätt kan anses vara en del av . Det finns många faktorer till denna utveckling, men man ska inte underskatta den roll islam som religion har spelat. Bara i absolut närtid har vi kunnat ta del av hur imamer arrangerar sexköp i namn, hur kvinnor inte tillåts gifta sig utan godkännande från sitt manliga överhuvud och hur kvinnor inte får skilja sig utan makens godkännande. Kraven kommer även att begränsa den svenska yttrandefriheten för islams skull – alternativet är våld och mordförsök på poliser. Islamiseringen pågår med andra ord obehindrat, och som grädde på moset finansieras den i hög utsträckning av det offentliga, som islamiseringen önskar trycka tillbaka och begränsa. Det betalas ut bidrag från kommun, region och stat till allt från studieförbund till trossamfund som alla verkar för islamiseringen, och moskéer byggs i rasande takt runt om i landet. Det är min strikta uppfattning att ju mer islam påverkar , desto sämre kommer att bli. Kortfattat blir mer och mer likt de länder som de som bidrar till islamiseringen en gång har lämnat för att komma hit. Med anledning av detta önskar jag fråga kulturminister följande: Tillstår ministern att en islamisering pågår, och kommer ministern att vidta några åtgärder inom sitt ämbetsområde för att stoppa densamma?
ip · H910553 · 2022-06-16 00:00:00 — Interpellation 2021/22:553 Islamism inom kulturen av (SD) redogjorde förtjänstfullt på sin blogg för hur kulturministern i närtid genomfört ett minst sagt kontroversiellt studiebesök. Kulturministern hade då besökt , som varit i blåsväder i olika sammanhang. Moskén drivs av (Ifis), och dess vd utbildade sig till imam på ett internat i tillhörande Muslimska . Moskén har funnits , och det har vid olika tillfällen uppdagats att det framförts extremistiska åsikter i moskén. framfördes bland annat följande: ”Alla människor vet att judarna plågar islam, dess folk och dess samhälle, de allvarligaste plågorna sedan islams begynnelse fram till .” Detta rapporterade Bulletin om. Motståndare till islamism och islamisering av funderar nog över lämpligheten i kulturministerns studiebesök och ställer sig frågan om ministern agerade i okunskap eller om det ska ses som ett ställningstagande. Det ter sig därför lämpligt att ge kulturministern chansen att nyansera sitt besök genom en interpellationsdebatt. Därför skickade jag in en interpellation på detta tema, men dessvärre behövdes debatten ställas in varför jag nu återkommer i samma ärende. har fler muslimska trossamfund varit i blåsväder, och av allt att tyda finns det återkommande och allvarliga brister bland olika muslimska civilsamhällets organisationer och trossamfund. Trots att det gått att misstänka att så varit fallet länge har åtgärder inte vidtagits utan i stället har då förärat delar av problemen med besök och finansieringen fortsätter. I kan man själv begära utträde ur om man inte önskar finansiera deras verksamhet, men man är ändå tvungen att genom skattsedeln finansiera muslimska organisationer och trossamfund som bidrar till islamisering och segregation. Mot denna bakgrund önskar jag fråga kulturminister följande: Avser ministern att, inom sitt ämbetsområde, vidta några åtgärder mot islamism mot bakgrund av vad som beskrivs ovan?
ip · H910554 · 2022-06-17 00:00:00 — Interpellation 2021/22:554 Tillgången till stridspiloter av (M) till Försvarsminister (S) Jag har tidigare ställt en fråga till ministern gällande åtgärder för att säkerställa flygförmåga. Bakgrunden till detta var att skrev om hur ett antal stridspiloter vid stridsflygdivisioner i har ansökt om tjänstledighet för studier. Enligt uppgifterna var anledningen främst ett missnöje över karriärutvecklingen men också en frustration över rådande lönestruktur och kommande pensioner. Försvarsmakten har tidigare flaggat om kommande pensionsavgångar och att otillräcklig rekrytering riskerar att minska antalet flygförare med upp till en tredjedel . Ministern svarade mig då att enligt den arbetsgivarpolitiska delegeringen ligger ansvaret för myndighetens personalfrågor inte på regeringen utan på myndigheten, i det här fallet Försvarsmakten. Ministern svarade också att Försvarsmakten kan återkomma till regeringen i det fall eventuella hinder för personalförsörjningen uppstår, som ligger utanför Försvarsmaktens mandat och möjligheter att åtgärda. Jag nås nu av flera olika rapporter om att en stor andel stridspiloter kommer att försvinna på tjänstledighet . Stridspilotens jobb i luften är krävande. Piloterna flyger och deltar i övningar såväl nationellt som internationellt. Tiden på marken ägnas åt planering och utvärdering av flyguppdrag och flygövningar. Stridspilotutbildningen är uppdelad i flera block, tar och är förenad med en hel del kostnader. Regeringen beskriver själva att det är regeringen som beslutar om vilken inriktning som ska gälla för Försvarsmaktens verksamhet vad avser planeringsförutsättningar, mål för Försvarsmaktens operativa förmåga, krigsorganisationens utveckling och grundorganisationens utveckling. Regeringen har även möjligheten att via Försvarsmaktens regleringsbrev ge konkreta inspel till myndigheten kring vilka frågor som ska prioriteras. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till försvarsminister : Delar ministern den bild som har framkommit i medier att det finns problem gällande personalförsörjningen av stridspiloter, och om så är fallet, vilka generella åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa en fungerande personalförsörjning av stridspiloter ? Om det befarade stora antalet piloter som kommer att vara tjänstlediga från och med , kommer att vara tjänstlediga, har då ministern för avsikt att vidta några åtgärder så att inte den operativa förmågan för flygvapnet försämras?
ip · H910555 · 2022-06-20 00:00:00 — Interpellation 2021/22:555 Underhåll av vägnätet av (M) till Infrastrukturminister (S) ser vi hur allt fler kommuner drabbas av uteblivna investeringar på de statliga vägarna, vilket har gjort trafiksituationer runt om i landet alltmer ansträngda. Vi ser kommuner som har tvingats att införa byggstopp eller minska på byggtakten då den statliga infrastrukturen är kraftigt eftersatt och gamla vägnät inte klarar av mer trafik. Vi vittnar om för lite pengar för underhåll av vägar, för lite pengar för underhåll av järnvägen, för lite pengar för prioriteringar av klimat- och miljöåtgärder, för lite pengar för att bevara trafiksäkerheten och för lite pengar för att starta nödvändiga projekt. I den nationella infrastrukturplanen saknas korrekta satsningar för att uppnå större samhällsnytta, klimatnytta och framkomlighet. Då saknar tilldelade ramar för dessa satsningar har myndigheten behövt prioritera ned nödvändigt underhåll och skjutit investeringar . är enbart underhållsskulden för vägnät . Till 2033 kommer denna skuld att växa till om inte regeringen börjar att prioritera underhållet av de svenska vägarna. Konsekvenserna skulle innebära att vägarna kommer att vara i sämre skick när dagens infrastrukturplan ska avsluts än vad de är . Det är en nota som skickas till framtida generationer. har även meddelat att hastigheten kan komma att behöva sänkas på fler vägar under vissa delar av året med anledning av det bristande underhållet. Det tyder på att arbetet för infrastruktur har misslyckats. Dåliga vägar i försämrar för tillväxten, företagen och jobben. Då regeringens infrastrukturbudget är extremt kostsam är det relevant att fråga sig vart alla pengar tar vägen. Av partipolitiska skäl och genom regeringsdirektiv tvingas prioritera det olönsamma projektet med nya stambanor för höghastighetståg framför dagens underhållsbehov, trots att kostnaderna för höghastighetstågen skenar iväg. Det är därför av ytterst vikt att regeringens infrastrukturarbete prioriterar projekt som ger högre samhällsekonomisk nytta och att man tar ansvar för kommande generationer. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister följande: Anser ministern att det finns risk att kommande generationer kan få vägar och infrastruktur som är i sämre skick än , och avser ministern i så fall vidta några åtgärder i frågan? Anser ministern att vi behöver satsa mer på underhållet av statliga vägar då kommuners statliga vägnät inte klarar av mer trafik, och avser ministern agera för att öka det statliga underhållet?
ip · H910556 · 2022-06-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:556 tillkännagivande om alm- och askskottsjukan av (SD) till Statsrådet (S) Regeringens hittillsvarande åtgärder mot almsjukan har begränsat sig till spridningsbegränsande åtgärder. När det kommer till askskottsjukan har ännu mindre gjorts. Det gör att särskilt alm men även ask hotas av utdöende eller biologisk marginalisering. Det skulle få mycket stora effekter för biologisk mångfald, eftersom ett hundratal andra arter är beroende av dessa träd för sin överlevnad. Därför röstade en majoritet i igenom ett tillkännagivande till regeringen , på förslag från . Regeringen ska ge ett uppdrag till en myndighet eller ett forskningsinstitut att ta fram och genomföra ett växtförädlingsprojekt som ska ge våra vilda almar resistens mot almsjukan och våra askar resistens mot askskottsjukan, med syftet att rädda de här två trädarterna från utrotning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad har regeringen gjort för att uppfylla tillkännagivandet, och vilka åtgärder kommer regeringen att finansiera i kommande höstbudget för detta ändamål?
ip · H910558 · 2022-06-23 00:00:00 — Interpellation 2021/22:558 Avdrag för ränteavdrag av (KD) till Finansminister (S) Regeringen beslutade att en särskild utredare ska se över ett flertal frågor utifrån de nya skatteregler för företagssektorn som trädde i kraft . Utredningens syfte är bland annat att analysera behovet och lämpligheten av ett infrastrukturundantag i ränteavdragsbegränsningsreglerna samt föreslå utformning av ett sådant undantag. Uppdraget ska redovisas . Ministern uttryckte i sitt svar på min skriftliga fråga att frågan om ett undantag för infrastruktur skulle kräva närmare analys och beredningsunderlag och att regeringen hade för avsikt att återkomma i frågan. Detta är inte nog. Vi står inför en situation där elnäten behöver utvecklas så effektivt som möjligt. Mycket pekar på att räntorna nu är på väg upp, . Ett ränteavdrag blir mer och mer akut. Att låta en kapitalintensiv bransch som står inför investeringar på 670 miljarder för att möjliggöra samhällets omställning till 2045 kräver handling. Elnäten står inför en akut investeringspuckel och att då invänta en utredning som väntas vara klar är taktlöst. Ränteavdraget är en viktig pusselbit för en billigare utbyggnad av elsystemet. Men tanke på att en stor del av EU:s länder redan infört olika former av energiinfrastrukturundantag vill jag ställa följande frågor till finansminister : Av vilken anledning ska ska ha sämre villkor än övriga EU-länder? Hur kan ministern säkerställa att branschen får incitament att investera, trots högre räntor?