· H910477 · 2022-06-29 09:25:14 — Amineh Kakabaveh har frågat mig om jag inom ramen för min styrning av Säkerhetspolisen kommer att låta granska eller vidta några andra generella åtgärder med anledning av det som har framförts i interpellationen om terrorstämpling av de kurder som kämpat för eller stött kurdiska organisationer som bekämpar terrororganisationen /Daish, om jag och regeringen på något sätt kommer att göra det möjligt för kurder i som nekas asyl eller uppehållstillstånd att få vetskap om vilka grunderna för detta är samt om jag och regeringen kommer att redovisa hur man bedömer rättssäkerheten för asylsökande när uppgifterna om de asylsökande kommer från olika stater och regimer i som förvägrar kurderna deras mänskliga och demokratiska rättigheter och stämplar deras organisationer - och dessa organisationers medlemmar, företrädare och sympatisörer - som terrorister. Låt mig först konstatera att det är av stor vikt att förhindra att personer som är eller kan bli ett säkerhetshot mot eller andra länder uppehåller sig eller etablerar sig här i landet. är det också grundläggande att alla personer som söker uppehållstillstånd i ska få en rättssäker och individuell prövning. EU:s medlemsstater, inklusive , följer FN:s säkerhetsråds sanktioner i syfte att motverka internationell terrorism. Inom ramen för dessa sanktioner har EU också infört egna riktade åtgärder mot personer och enheter involverade i terrorism. En av de organisationer som omfattas av denna listning är PKK. Varken eller Säkerhetspolisen har någon egen nationellt beslutad lista. Om Säkerhetspolisen befarar att en utlänning kan utgöra ett säkerhetshot görs en utredning som leder fram till en bedömning. Bedömningen kan vila på information som inhämtats såväl nationellt som internationellt och som därefter bearbetats och analyserats. I arbetet ingår att göra bedömningar av hur tillförlitliga källorna är och huruvida informationen är korrekt. Mest omfattande är myndighetens samverkan med de nordiska säkerhetstjänsterna, med övriga länder inom EU och med andra västländer. Jag har fullt förtroende för att Säkerhetspolisen gör en väl genomarbetad och individuell analys och bedömning av det säkerhetshot som en person kan bedömas utgöra innan en erinran mot uppehållstillstånd lämnas till . I slutändan är det inte Säkerhetspolisen som avgör om utvisning ska ske. Beslutande myndighet är . I de fall ett ärende överklagas prövas detta av domstol eller i vissa fall regeringen. Processen innefattar en rad rättssäkerhetsgarantier, och jag har inte för avsikt att initiera en granskning eller vidta några generella åtgärder med anledning av Säkerhetspolisens arbete i dessa ärenden. Säkerhetspolisens operativa arbete präglas av omfattande sekretess eftersom verksamheten som bedrivs har till uppgift att avvärja hot mot säkerhet. När det gäller grunderna för nekande till uppehållstillstånd eller medborgarskap är dock utgångspunkten att parten ska få del av allt underlag i sitt ärende. Avsteg från detta tillämpas restriktivt, och uppgifter undanhålls bara när det är nödvändigt med hänsyn till skydd för Säkerhetspolisens källor och metoder. Tack, justitieministern, för svaret! Jag tycker att det är väldigt olyckligt att vi har en minister som i sitt svar menar att man förlitar sig totalt på bedömningarna som har gjorts av myndigheter. hade jag en interpellationsdebatt med här i kammaren. Det gällde ett av de märkligaste fallen i svensk historia. Det gällde tvåbarnsmamman , som är belgisk medborgare. Hon fick avslag och utvisning till ett annat EU-land. Så det stämmer inte. Det här är inte bara ett EU-beslut, utan det är ett svenskt beslut, . är född i , och hon kom via anknytning. Man delade på familjen. Ett barn, flickan, är fortfarande i . Varför skulle hon utgöra en säkerhetsrisk för men inte för ? Vad är det man tar hänsyn till? Det här är ett regeringsbeslut. I Ekot i gjorde man en grundlig granskning av de här fallen. Det är ungefär 100-140 fall där frihetskämpar eller vanliga svenska medborgare har stämplats av myndigheten för terrorism. Det är helt enkelt människor som har varit med i YPG/YPJ. För sedan sa Socialdemokraterna att man håller fast vid sitt löfte och stöder dem, men i går i sa man någonting annat till diktatorn , bara för medlemskapet i Nato. Det var detta som de var en del av. En del av dem tillhör HDP, som och Socialdemokraterna stöder. Det handlar om HDP-medlemmar. Många har bott i och är födda här. På Facebook har de lajkat någon demonstration eller så har de demonstrerat mot Daish, och så har de fått en stämpel av myndigheten som syns när de till exempel söker ett arbete som högre chef hos myndigheter. Frågan är vem som har ansvaret. Ministern, och även , sa att det inte är regeringen, för de lägger sig inte i myndighetsutövning. Det vet jag. Vi är eniga om det. Men här har jag ett beslut som är fattat av och som har hänvisat till. Här står det om andra utvisningsfall som man hänvisar till. Det kan inte och Ekots reporter ljuga om och inte heller myndigheterna. Det innebär tyvärr att frågan ligger på politisk nivå. Hänvisningar till detta beslut gör att många människor lever i limbo, människor vars rätt inte har kunnat prövas. Man säger att någon är från en viss organisation för att man jobbar med underrättelsetjänst. Min fråga är: Vem har ansvaret, ? I de enskilda ärendena är det alltid eller domstol som har beslutat om det här. Det är de som har ansvar för de enskilda ärendena. Sedan har de ju ett underlag från Säkerhetspolisen, och jag ska strax komma in på det. Låt mig bara säga att inte är svensk medborgare. Hon är belgisk medborgare, och det innebär att hon inte kan utvisas från . Hon kan fortfarande betraktas som en säkerhetsrisk i ; jag vet faktiskt inte hur belgiska myndigheter ser på det. Men de kan inte göra så mycket åt det, eftersom hon är belgisk medborgare. Men i kan vi göra det eftersom hon inte är svensk medborgare, och det har funnits uppgifter som gjorde att det beslutet fattades kring henne. Hur belgiska myndigheter ser på det fallet kan jag förstås inte veta. Jag vet bara hur man har sett på det i . har blivit en för väldigt många kurder. Vi talar om kanske över 100 000 som har flytt krig och förtryck i sina hemländer för att få en i . De allra flesta av dem har aldrig någonsin befattat sig med någon terroristorganisation som PKK eller någonting annat, utan de allra flesta vill bara leva sina liv i lugn och ro. Men det finns ett litet fåtal som har haft just de här kontakterna. PKK är terrorstämplat i , 1984. Det var regering som beslutade att PKK skulle terrorstämplas. Det är inte bara så i , utan så är det i resten av EU också. Följden av det är att om man är en del av PKK så får man inte asyl i . Man kan inte bli svensk medborgare, och man kan inte få arbetstillstånd. Det tycker jag i grunden är rätt, för vi har en skyldighet att se till att inte göra till en plats där människor med terroristanknytning kan verka fritt. Vi är skyldiga omvärlden att upprätthålla detta. Amineh Kakabaveh tar upp YPG/YPJ i . De är inte terrorstämplade vare sig i , EU eller . Enbart kontakter med YPG/YPJ är alltså inte grund för en erinran från , utan när gör en sådan erinran finns det alltid även annan information som är mer belastande. Då hör det till att man inte alltid kan offentliggöra sådan information eftersom det då finns en risk för att de källor man har röjs. När det gäller terroristorganisationer i allmänhet är de kända för att inte tveka att också döda sina egna om dessa skulle samarbeta med någon underrättelseorganisation. En följd av detta är att fullständig information inte alltid kan ges i förhållande till den sökande parten. Däremot har myndigheterna, alltså och Migrationsöverdomstolen, alltid tillgång till hela underlaget och den fullständiga informationen för att kunna fatta beslut om detta. Det kan man tycka är otillfredsställande, men det är som sagt nödvändigt för att källorna inte ska röjas. En annan sak är om de här utvisningarna över huvud taget kan verkställas. Där är det viktigt att det är och Migrationsöverdomstolen som har vetorätt. Om de säger att det finns hinder för att genomföra ett utlämnande eller en utvisning, då är det det som gäller. Då kan en sådan utlämning inte genomföras. Det gäller till exempel om man riskerar tortyr eller annan omänsklig behandling i det land som man ska utlämnas till. Den ordningen tänker vi inte ändra på, fru talman. Tack, justitieministern, för svaret! Så här är det: Jag tror inte att ministern har så mycket information om de här fallen. Mer än 50 av de här fallen rör människor som är födda i . De har inte varit vare sig i eller i eller någon annanstans. De har bara demonstrerat, precis som . I förhörsprotokollet som jag tog upp här står det i Säpos frågor sådant som att du säger att du inte är politiker, - eller - men du har lajkat HDP på Facebook och du har demonstrerat för YPG/YPJ:s sak. Det är människor som inte alls har anknytning till någon organisation. Det räcker med att man är vän med någon eller har lajkat något. Det här är rättsosäkert. Många människor blir väldigt, väldigt rädda, och jag förstår varför. Ministern säger att man inte ska röja källor. Det är turkisk underrättelsetjänst! Det är samma människor som hotar oss till döden när jag pratar här i talarstolen för individers rättigheter, för rättssäkerhet, för de människor som kämpar och som söker asyl i . Det är sant att det finns hundratusentals kurder här, och nästan alla har flytt på grund av krig och förföljelse. Att och vill att vissa ska klassas som terrorister och att ska gå med på detta är så fasansfullt och oroväckande. Såklart ska det göras en bedömning av om någon är terrorist. Men jag vill fråga ministern: Hur har och världen hotats av en kurd, av frihetskämpar, av PKK, YPG/YPJ eller HDP? Det är väl klart att det är Daish! har drabbats av terror. Det var Daish - som hjälpte mot HDP! I och i svenska medier säger nu olika ministrar i samma regering som att vi ska förebygga terrorism. Javisst, men då ska vi förebygga den terrorism som hjälper och stöder. Det är Daish! och alla i hela världen vet att det inte är kurder som är de terrorister som och andra länder ska undvika, utan det är faktiskt Daish och andra terrorister och stater som också hjälper. Det är viktigt att poängtera att det inte är de asylsökande människorna som hotar utan det är snarare de terrorister som åkte iväg och halshögg människor, kvinnor, barn och yazidier. De utgör det främsta hotet i hela . Det är dessa som frihetskämparna har kämpat mot. sviker dem; de som söker asyl här och de som befinner sig i norra . De har räddat sig själva och världen, och de ska belönas, inte bestraffas. Även om det är fråga om ett fåtal personer - 100 - måste asylrätten gälla även dem. De ska beviljas asyl på saklig grund, och det måste finnas bevis så att man inte bara går på antaganden och vad säger. Källorna kan vara många. Det handlar sannerligen inte i första hand om vad underrättelsetjänst säger. Källorna kan ha många olika former, vara av olika karaktär och vara många olika personer - även inom nätverken. Det är precis därför som man inte alltid kan vara öppen i en sådan process med vilka källor som finns. Det är ett dilemma som alla rättsstater står inför. är inte det enda landet med det problemet. Jag håller helt och hållet med Amineh Kakabaveh om att IS är en av de värsta terroristorganisationerna som har funnits och som fortsätter att finnas. Vi kommer från den sida att göra allt vi kan med att fortsätta att bekämpa IS och de individer som sympatiserar med IS och går deras ärenden. Men PKK är också en terroristorganisation. Den har varit terrorstämplad i . Svenska myndigheter har också gjort mycket stora insatser för att bekämpa också PKK. PKK, påstår jag, företräder inte kurderna. Där finns en liten grupp kurder som har varit och är engagerade i terroristorganisationen, men de företräder inte på något sätt den stora gruppen av kurder. Det är snarare tvärtom. De flesta vill bara hålla sig så långt borta från PKK som de över huvud taget kan tänka sig. Jag kan som sagt inte gå in i enskilda ärenden. Men jag säger återigen att kontakter med enbart YPG och YPJ, som inte är terroriststämplade av vare sig , eller EU, eller att man har lajkat en bild på Instagram är inte grund för erinran från . Det finns alltid mer information än så i de fallen. och domstolarna har tillgång till hela materialet, även om den sökande inte alltid har det på grund av källorna. Det är förstås en brist, men det kan inte göras på något annat sätt. Man kan inte ge terroristorganisationer information om vilka källor som säkerhetspolisen har, just av det enkla skälet att terroristorganisationer har en tendens att gå hårt fram mot de eventuella källor som finns som kan röja dem. Vi kommer att fortsätta att bekämpa terroristorganisationer som IS, PKK eller andra organisationer, men vi kommer att göra det inom ramen för rättsstaten. Med den ordning som vi har, det vill säga att vi inte lämnar ut individer till andra länder med mindre än att det har prövats av eller Migrationsöverdomstolen - domstolarna har vetorätt - den ordningen tänker vi inte ändra på eftersom det är en viktig rättssäkerhetsordning i en rättsstat. Den kommer vi att fortsätta att hålla på. Det är ändå skönt att höra att man inte lämnar ut människor till en diktatur eller något annat auktoritärt land som de har flytt från. Jag tänkte passa på att ställa en fråga. Det står i medier att har sagt att 21 personer ska utlämnas. Vad tycker ministern om att dessa 21 personer har tagits med i avtalet? De är också flyktingar. Kommer deras rättssak att prövas, eller ska de godtyckligt skickas tillbaka? Jag har inte tagit med i min interpellation eller sagt att jag har vetskap om att de människor som jag har tagit upp , och , är PKK:are. Jag lämnade förhörsprotokollet till dåvarande ministern . Det står inte ett enda ord om att eller någon annan har varit PKK:are. Man pratar särskilt om HDP, YPJ och YPG. Det är sant som ministern säger att ingen av dessa organisationer är terrorstämplade. Frågan är i så fall varför de måste bestraffas och asylrätten inte prövas. Här finns ett hål, det är rättsosäkert och allvarligt. Jag hoppas verkligen ministern tar sig tid att titta på fallen och undersöker om det som sägs är sant. Alla är inte PKK:are. Jag har kontakt med minst 108, och ingen av dem har varit medlem i organisationen. Folk ska inte leva i limbo. Asylrätten måste prövas på ett rättssäkert sätt. (TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får påminna om att enskilda ärenden som behandlas av myndigheter inte kan debatteras i kammaren.) har genomfört utlämningar också till . Det har gällt vanliga kriminella. Men alla utlämningarna prövas av , och när det gäller utvisningsärenden sker det av Migrationsöverdomstolen. Ordningen är den att domstolarna har vetorätt. Om domstolarna kommer fram till att det finns hinder, till exempel för att man riskerar tortyr eller annan omänsklig behandling, får inte regeringen besluta något annat. Om det inte finns hinder kan regeringen fatta beslut om ja eller nej. Men här har domstolarna vetorätt. Det här är en ordning som har funnits, om jag inte minns fel, . Det är en viktig rättssäkerhetsgaranti. Det är ett uttryck för som rättsstat att det är domstolar som beslutar och har inflytandet över de enskilda ärendena, och det tänker vi inte ändra på. Jag kan inte gå in i de enskilda ärendena mer än så, men jag kan ändå konstatera att de allra flesta kurder som finns i har över huvud taget aldrig varit föremål för en sådan prövning. Det finns kanske över 100 000 kurder i . tar in 300-500 ärenden för prövning, och sedan lämnas erinringar i av fallen. Det är inte så att det finns ett slags generell stämpel om att man har haft kontakt med YPJ eller YPG. Jag hävdar att om det kommer en erinran från om att det här finns skäl att inte bevilja asyl finns det mer än vad som har kunnat offentliggöras i förhållande till den andra parten. Men då har domstolarna tillgång till ett större och mer fullständigt underlag. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.