ip · H910269 · 2022-01-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:269 Den ekonomiska krisen i svenskt jordbruk av (KD) till Statsrådet (S) Det är en mycket bekymmersamt ekonomisk situation för landets jordbrukare. Insatsvaror som diesel, el, djurfoder och handelsgödsel har skjutit i höjden. Många anser att denna ekonomiska kris är värre än torkan 2018. I Lantbruksbarometern, som är en årlig rapport från , och Sparbankerna, kom en synnerligen nedslående rapport. Rapporten visade att färre lantbrukare upplever att deras företag är lönsamt, och deras prognos är pessimistisk. Skuldsättningen i svenskt lantbruk ökar och är nu den högsta . Likviditeten, det vill säga lantbrukarnas kortsiktiga betalningsförmåga, är oförändrad men det förekommer stora variationer mellan produktionsgrenarna. Betydligt fler lantbrukare upplever att de inte har konsumenternas förtroende. Jag skulle särskilt vilja stanna till vid känslan av framtidsutsikter – de pessimistiska utsikterna och känslan av att konsumenterna inte har förtroende för dem. Det här är givetvis kopplat till hur lönsamheten går, där nedgången bland växtodlarna till exempel gått från 0 till −41, och där även mjölk- och köttproducenterna landat i ett negativt index. Det minskade upplevda förtroendet för produkterna hänger givetvis samman med den bild som målas med jordbruket som ett klimatproblem eller hot mot . Detta trots att vårt jordbruk utför så många klimattjänster och har ett långt framskjutet arbete för markhantering som minimerar utsläpp av fosfor och kväve. Vi kan konstatera att ungefär hälften av den mat vi äter är importerad och att av klimatutsläppen från svensk mat sker utomlands. Vi vet också att svenskt nötkött har lägre klimatpåverkan än genomsnittet i . Svenska bönder har en fantastisk produkt som förtjänar politikens stöd och försvar. Vi har i lagt fram en livsmedelsstrategi i syfte att främja den egna svenska livsmedelsproduktionen. Implementeringen av den strategin måste tyvärr med anledning av det här negativa beskedet från Lantbruksbarometern underkännas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet ta några initiativ med anledning av de uppgifter som framkommer i Lantbruksbarometern, och vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att mildra de effekter på den ekonomiska kris vi nu ser inom svenskt jordbruk? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer har frågat mig om jag har för avsikt att införa någon form av krispaket för lantbruket. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. har frågat mig om jag tänker ta några initiativ med anledning av de uppgifter som framkommer i Lantbruksbarometern och vilka åtgärder jag tänker vidta för att mildra de effekter på den ekonomiska kris vi nu ser inom svenskt jordbruk. lönsamhet har utmanats av kostnadsökningar som en följd av ökade priser på flera olika insatsvaror. Kostnadsökningarna påverkar inte bara svenska lantbrukare utan är kopplade till förändringar på råvarupriser och energipriser generellt. har priserna på flertalet jordbruksvaror ökat, vilket till en del kan kompensera för de ökade kostnaderna. I linje med den svenska livsmedelsstrategin arbetar regeringen aktivt för att långsiktigt stärka konkurrenskraften i svenskt lantbruk. Därför har tre handlingsplaner för livsmedelsstrategin beslutats. Handlingsplan 1 innehåller satsningar på via nationella medel och öronmärkta medel i landsbygdsprogrammet. Handlingsplan 2 innehåller satsningar på 2020-2025 samt en extra förstärkning på . Handlingsplan 3 innefattar ytterligare satsningar om 2021-2023. Regeringen beräknar att tillföra och för åren 2026 och framåt . Handlingsplanerna omfattar bland annat satsningar på forskning och innovation, regelförenkling och kompetensförsörjning. Dessutom aviserades en ytterligare förstärkning på för 2022-2025 i budgetpropositionen till vildsvinspaketet, som är en åtgärd i handlingsplanerna. Regeringen har därtill gjort stora satsningar i budgeten för att stärka infrastrukturen och servicen på landsbygden. Utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik är därutöver ett viktigt verktyg för att stärka det svenska jordbruket. En central utgångspunkt när strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken har utformats är att den ska stärka jordbrukets lönsamhet och underlätta möjligheten att nå livsmedelsstrategins mål. Totalt omfattar den strategiska planen . Utöver detta beräknas tillföras nationella åtgärder som möter målen i CAP. Hur utvecklingen av priset på insatsvaror och jordbruksvaror förändras framöver kommer att vara en viktig faktor för jordbrukets lönsamhet. Jag har en nära dialog med näringen kring dessa frågor i syfte att analysera och följa situationen. Det finns ungefär 15 000 heltidsarbetande lantbrukare i . Böndernas kostnader skenar, på allvar. LRF kan i en aktuell beräkning visa att kostnaderna för lantbrukarna har ökat med på årsbasis. Att bära dessa 4,1 miljarder ovanpå alla andra löpande kostnader blir mycket svårt och för många lantbrukare totalt ohållbart i längden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Att det är ohållbart på många sätt kan vi se i statistik , som ändå är en ganska lång tidsperiod. Landareal som används som jordbruksmark i har minskat från 3 till 3 . Det är en nedgång med , motsvarande nästan . Antalet jordbruksföretag i har minskat från ungefär 71 000 till ungefär 58 2020. Det är en reducering . Jag fortsätter med fler siffror. I fanns ungefär 348 000 mjölkkor 2010, jämfört med bara 300 2020. Det är en nedgång . Något som är anmärkningsvärt är att har antalet företag med mjölkkor minskat från 5 619 till 3 087 stycken, vilket innebär färre företag. Det är också många som äger färre mjölkkor. Om man tittar på antalet nötkreatur i landet ser man att det gick tillbaka , och antalet företag som håller på med nötkreatur minskade . Antalet företag med grisar minskade , och även antalet företag som håller på med får har minskat, . Något som har ökat är kycklingproduktionen, vilket är bra, och även andelen värphönor. Däremot, vad gäller ägg, har antalet företag som håller på med värphöns gått ned . Mat och potatis är det man brukar säga att vi behöver för att klara oss. odlades potatis av åkermarken. Det är mindre än , en minskning . har vi alltså blivit 1 miljon fler människor i som ska dela på mindre svenskproducerad mat. importerade vi jordbruksprodukter och livsmedel till ett värde av nästan . Jämfört med 2010 är det en ökning . Hur ska vi klara oss i i händelse av kris eller krig eller om någonting händer med logistiken, med transporterna? I den svenska livsmedelsstrategin som antogs stakades en väg ut mot att produktionen i skulle öka och därmed ge en högre självförsörjningsgrad. Det ser inte ut så än i alla fall. Till exempel kommer av det lammkött som vi äter från svensk produktion. Lantbruket behövs och är jätteviktigt för att vi ska få mat med hög kvalitet även framöver och för att vi ska få mat med hög kvalitet när det är kris. Dessvärre är inget av det som ministern lyfter fram någonting nytt eller någonting som har gett något större resultat som ger en kraftig vändning. Vad säger fru ministern, vore det inte bra att ha lite fler tuffa insatser, så att vi fortsatt kan äta kött från den lokala bonden eller köpa mjölk från rekoringen i området? Jag tackar ministern för svaret. Men, fru talman, detta duger inte på något sätt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vi har en livsmedelsstrategi i . Det är jättebra. Ministern lyfter fram diverse handlingsplaner och åtgärder. Under de år som livsmedelsstrategin har funnits har vi tydligt sett att detta inte hjälper. Det är inte tillräckligt. hade vi en torkkris i . Vi har haft många tuffa år för mjölkproduktionen. Vi har haft en så kallad mjölkkris under många av dessa år. Vi har sett hur en griskris växer fram. har vi ett världsläge som ser mer och mer bekymmersamt ut. Vi såg hur slöt sig och slutade med exporten av till exempel konstgödsel - mineralgödsel. Vi ser hur och dammsuger marknaden på mineralgödsel för att förse sina egna befolkningar med mat. Vi har också diverse olika väderfenomen just nu som påverkar livsmedelsproduktionen runt om i världen. som allt detta händer ser det ut som att vi kommer att minska vår livsmedelsproduktion i och minska vår möjlighet att försörja vår egen befolkning. Övriga världen ser mer och mer till att försörja sin egen befolkning med mat. Men här tycker vi inte att det är viktigt. Eller tycker vi det, landsbygdsministern? Tycker vi att det är viktigt att producera vår egen mat? I så fall duger inte detta. Landsbygdsministern säger att man har en nära relation med näringen. Jag har också en väldigt nära relation med näringen. Det går inte längre att säga att man följer utvecklingen. är vi nämligen från ett vårbruk i då vi ska förbereda års skörd, med kostnadslägen som beskrevs här tidigare som är ofantligt mycket högre . Jag har själv ett jordbruk hemma med ett ökat kostnadsläge på när det kommer till mineralgödsel, drivmedel och energi. Det är väldigt mycket pengar. tänker jag att jag ska försöka producera så mycket livsmedel som jag kan för att försörja den svenska marknaden och de svenska invånarna med livsmedel. Vi måste göra någonting annat. Det kan tyckas vara tråkigt att vi återigen står här och pratar om krispaket och annat för svenskt jordbruk. Men det är där man hamnar eftersom vi har haft en så dålig jordbrukspolitik. Och skyller jag inte bara på den senaste regeringen eller den regering som har suttit med vid rodret . Detta är en dålig jordbrukspolitik . Vi har inte tyckt att detta är viktigt. Vi har inte värnat detta. När man pratar med stora försäljare av jordbruksprodukter säger de att det kan bli en bristsituation på till exempel mineralgödsel men även på utsäde. Men det kommer att bli helt andra kostnadslägen. Och vad kommer att hända? I de mindre gynnsamma jordbruksområdena i kanske man väljer att helt enkelt inte så sina fält denna vår. Vad leder det till? Jo, det kommer att leda till en minskad livsmedelsproduktion i . Det som jag är väldigt orolig över är att när jordbruket försvinner i dessa mindre gynnsamma områden startas det aldrig upp igen, utan då är det borta. Jag är därför väldigt intresserad av att höra landsbygdsministerns resonemang kring detta. Vad händer när vi växlar ned livsmedelsproduktionen i nu? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tackar ministern för svaret. Att vi är så många - tre ledamöter - som vill diskutera detta visar hur stor denna fråga är. Detta är inte någon liten fråga eller någon icke-fråga, utan det är en otroligt stor fråga. Därför är jag så tacksam för att vi är så många som diskuterar detta med ministern. Vi ser, som mina duktiga kollegor har sagt här, att det ekonomiska läget för svenska bönder just nu är enormt tufft. Dieselpriset har skjutit i höjden, elpriset har skjutit i höjden, foderpriset har skjutit i höjden och priset på handelsgödsel har stuckit i väg som en raket. Precis som ledamoten var inne på är frågan om handelsgödsel ens går att få tag på längre. Det är många som har hört av sig till mig och vädjat om hjälp. fick jag ett mejl som jag tänkte läsa upp för ministern. Ämnet är: Finns det en framtid? Där står följande: Vad kommer att hända med svenskt lantbruk? Vi har ingen likviditet kvar i animalieproduktionen och lever i bästa fall på rost och röta. Det pratas om krisstöd, men det känns som om ingenting händer. Vi har ingen som kan nå ut medialt och få folk att förstå allvaret. Energipriset knäcker oss fort. Det finns inga reserver kvar, och framför allt har svensk mjölkproduktion inte tjänat pengar och därmed inte konsoliderat sig. Jag tror att riksdag biter sig i svansen om man inte gör någonting . En annan mjölkföretagare ringde och sa att han hade hoppats att den ökning av mjölkpriset som de faktiskt fick skulle göra att han skulle kunna betala arrendet och kunna laga lite grann i sitt kostall. Men han sa att med de höga kostnader som vi nu ser kan han inte ta ut någon lön längre utan får leva på sin frus lön och att han inte kan fortsätta på detta sätt. Jag kan fortsätta att berätta om ytterligare en mjölkföretagare som har omkring 90 kor. När han började var snittet ungefär 58 kossor. är det faktiskt över 100. Så han ligger lite under snittet. Han berättade, precis som berättade om sin gård, att hans ökade kostnader på den gård som han driver var . Han sa: , var ska jag hitta dessa pengar? Om jag har fått så många förtvivlade mejl och samtal med vädjanden om hjälp förstår jag att ministern har fått en otrolig mängd mejl, telefonsamtal och annat. Därför är min fråga till ministern, i likhet med mina kollegors: Vad svarar ministern på ropen om hjälp? Kan ministern berätta någonting för alla som faktiskt lyssnar på detta och som verkligen har vädjat om hjälp? Finns det någonting som regeringen just nu kan göra? Det vore fantastiskt om vi kunde få höra det. Regeringen och jag ser att detta är en allvarlig situation. Insatsvarorna har ökat. Importen av vissa insatsvaror är inte heller helt enkel. Det är en enormt allvarlig situation. måste man som regering analysera situationen, och det är också det vi har gjort. Vi vet vilken kostnadsutveckling det har varit, men vi måste också titta på intäktssidan. Har den mött upp? Nej, vår bedömning är att den inte riktigt har mött upp men att det, som jag sa i mitt förra anförande, har hjälpt lite att man har kunnat se ett högre avräkningspris och annat. Men situationen är allvarlig för många bönder ute på landsbygden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vad gör vi då? Jo, det är det jag säger: Vi analyserar. Både näringen och min statssekreterare med flera kommer att komma till miljö- och jordbruksutskottet och låta utskottet ta del av den analys som kommer att tas fram. Jag kommer att träffa näringen igen i snar närtid. Efter det kommer också med sin rapport , så att ledamöterna vet, där de också har analyserat hur det ser ut med både utgifter och inkomster för jordbruket. Med det sagt vill jag säga att vi ser situationen. De förslag som vi har fått från näringen är också mycket det som Utredningen om fossiloberoende jordbruk tar fasta på. Den utredningen är nu ute på remiss och kommer strax tillbaka till oss. Där finns det många intressanta förslag. Först ska den vara ute på remiss till, tror jag, och sedan kommer vi att få tillbaka den så att vi kan börja behandla den. Men vi gör också andra saker här och . Som ni vet ligger det i livsmedelsstrategin bara . Vi vet också att det krävs en långsiktighet. Situationen är här och , men för att vända på utvecklingen och få lönsamhet på gårdsnivå krävs det också andra åtgärder. Jag tycker att den strategiska planen tar hand om lite av det, där vi går mot ett mer aktivt jordbruk, ser till att fler unga jordbrukare får större möjligheter och ser till att livsmedelsproduktionen förhoppningsvis ökar i och med att jordbruket blir mer aktivt. Det görs alltså saker långsiktigt, men det görs också saker nu som är viktiga. Andra satsningar på landsbygden som också är viktiga om man driver ett jordbruk kan vara bredband eller att man i Klimatklivet nu kan söka stöd för en biogasanläggning. Omställningen är ju också viktig, det vet vi - att vi inte har det här beroendet av insatsvarorna. Vi ser hellre en produktion i än att behöva vänta på import från och inte veta kostnaderna för den. Det görs alltså mycket. Det jag kan säga i det akuta läget är att vi fortfarande tittar på situationen. Jag vet att ni som sitter i miljö- och jordbruksutskottet kommer att få träffa både näring, statssekreterare och andra redan, tror jag, . Tack, ministern, för det utvecklade svaret! Det är ju bra med analyser. Det håller jag verkligen med om. Men sedan måste man också agera. Jag tycker att regeringen behöver agera mer och ta ledartröjan nu när lantbrukare är så kraftigt drabbade av höjda kostnader för foder, konstgödsel, diesel och liknande. Det går inte att komma ifrån: Djuren måste ha mat, vi behöver gödsel till grödorna och man behöver ha sin traktor och andra maskiner. Dessa drivs med drivmedel. Det går inte att trolla fram någonting annat. Priserna har ökat på det mesta. Bara hade gödnings- och jordförbättringsmedel ökat . Det är helt horribelt! Energi och drivmedel hade ökat , och det var alltså innan de hemska elpriserna och de fortsatt skenande priserna på drivmedel. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer De höga priserna på el och bränsle innebär en ohållbar situation för bönder. berättade tidigare om de ökade kostnader det kan bli bara på en gård. Men detta sker även i andra branscher, till exempel i hästnäringen. Vi har en hästägare i Sala, , som har ungefär hundra hästar. Deras elräkning har gått från 60 000 till 154 000 - bara på el! Det rapporteras att läget nu är hårdare än när bönder och djurhållare drabbades av torkan 2018. Efterfrågan på livsmedel och jordbruksråvaror ökar, både i och runt om i världen. minskar vår produktion här i . Vi blir sårbara. producerade bönder av landets livsmedel. är vi betydligt fler, som jag var inne på tidigare, men vi producerar inte mer mat. Vi litar på importen. Vi litar på att hamn ska fungera. Vi litar på att allting ska kunna komma in i och ut ur . Ungefär varannan tugga vi äter är importerad. Självförsörjningsgraden har sjunkit till . I är den . Vi har ändå mjöl, socker och morötter som vi kan vara självförsörjande på, men det räcker inte särskilt . Även om morotskaka är gott är det inte gott hur länge som helst. Naturligtvis krävs det också en ugn för att baka det, och då behöver man också el. Varje medborgare förväntas ta ansvar för sin egen mat, men den stora frågan är ju var den ska komma ifrån när det verkligen gäller, när det blir kris eller i värsta fall krig. Den bistra sanningen är att vårt land inte längre har mat till alla sina invånare. Vi kanske inte märker bristen en vanlig dag i fredstid, men vi skulle bli smärtsamt medvetna vid en kris. Vi har ju varit i en pandemi, och vi såg hur hyllor stod tomma i början av coronapandemin. Vårt land kan inte längre föda sitt folk. Det är horribelt! Skulle komma upp i åtminstone 80 procents försörjningsgrad skulle det bidra till mindre klimatpåverkan, stärka matproduktionen och i förlängningen ge väldigt många nya jobb. Vi skulle få ett robustare samhälle. Det behöver vi om vi ska bygga upp totalförsvar. skulle det ta innan centrallagren stod tomma, enligt . Då har vi inte ens nämnt situationen för barn och vuxna på våra skolor, våra äldreboenden och sjukhusen - verksamheter som våra kommuner och regioner ansvarar för. Frågan berör verkligen dem. Det här behöver vi tala om. Det här är viktigt! Därför är det inte så konstigt om jag och många fler undrar: Vad är planen för att detta på riktigt ska bli bättre? Tack, ministern, för en del svar! Men jag fick kanske inte svar på den sista frågan jag ställde om vad som händer när produktionen försvinner i de lite mindre gynnsamma områdena och kanske aldrig startar igen. Lämnar vi då den marken, den tillgången, för fäfot, helt enkelt? Det finns nämligen en risk att vi kommer dit. Sedan, fru talman, håller jag med ministern i mångt och mycket. Vi måste titta långsiktigt, och vi ska ha en bra strategisk plan - definitivt! Men det hjälper inte när vi har en sådan likviditetskris som vi har just . Då kommer de svenska bönderna inte heller att leverera den miljö- och klimatnytta som vi ber dem om och som vi vet att vi har just i de gröna näringarna. Det kommer man inte att klara när vi har en så stor likviditetskris, som nämndes kanske värre än den vi hade 2018 när torkan slog till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Då, 2018, kom regeringen med ett krispaket - visserligen efter påtryckningar från och i mångt och mycket. Jag gillar inte krispaket. Jag vill hellre att vi har långsiktiga förutsättningar som är bra för svenska jordbrukare. Vad är då långsiktiga förutsättningar som är bra för svenska jordbrukare? Ja, det är ett rimligt kostnadsläge i förhållande till de länder vi ska konkurrera med på jordbruksmarknaden, den fria marknaden, som vi ju värnar om här i . Vi ska ha långsiktiga möjligheter att faktiskt få bruka och bestämma över den mark vi förfogar över. Vi har en miljöbalk som väldigt ofta ställer till det. Det är nog dags att se över den. Vi behöver ha ett myndighetsarbete som inte för mycket lutar sig mot aktivism, som vi ser . Där driver tjänstemän på vissa av våra myndigheter frågor i egen sak i stället för att lyda under den rättsordning som vi har tagit beslut om i den här kammaren, fru talman. Där har vi några av de långsiktiga sakerna som vi behöver förändra om det ska bli en ökad tilltro från svenska jordbrukare. Det ska göra att vi ökar vår produktion precis som vi ber om i livsmedelsstrategin och som vi har som målsättning ska ske till 2030. närmar sig 2030 ganska fort, och vi har ett tufft läge. Jag är väldigt orolig för att de som slutar aldrig börjar igen. Det finns också en annan sak. Det är att man kommer in i en dålig trend. Klimatet ställer till det nu i vissa delar i världen, som jag sa innan. Det gör att det blir väldigt nyckfullt att veta hur mycket mat det finns på världsmarknaden. Kommer det att finnas mat att importera? Vad händer långsiktigt i ? Om vi ska riktigt nörda ned oss kan vi till exempel titta på lite markkemi. Det är roliga frågor. Det som händer nu när mineralgödselkostnaden rusar så dant är att bönderna kanske väljer att köpa rena kvävegödselmedel i stället för att använda sig av NPK-gödselmedel där man förrådsgödslar på ett annat sätt. Då försämrar vi också jordhälsan i den svenska åkermarken och kommer kanske in i en sämre trend. Säg att vi ligger kvar i de höga kostnadslägena och att de höga avräkningspriserna inte kommer att finnas kvar vid höstens skörd eller nästa års skörd. Då kommer vi in i en riktigt dålig trend. Det finns många farhågor. Det får vi ta på oss i politiken. Allra mest får sittande regering ta på sig det. har man styrt från Socialdemokraternas sida , och vi blir allt svagare. När kriserna kommer blir vi svagare i att kunna bemöta dem. Vi måste vända trenden. Vi måste få upp ögonen för att det är viktigt. Landsbygdsministern behöver ta på sig en rock och visa framfötterna i detta. måste vi komma framåt, fru talman. Tack, ministern, för svaret! Jag hade väl kanske hoppats på ett lite mer precist svar och att vi ändå på något sätt hade kunnat ge många bönder något lite mer konkret från regeringens sida. Det hade varit fantastiskt. Men jag hoppas att det kanske kommer under fortsatt samtal. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vi har i den här kammaren, precis som mina kollegor sagt, antagit en livsmedelsstrategi. Jag fick själv den stora äran att få jobba tillsammans med dåvarande landsbygdsminister . Vi klubbade igenom den i kammaren . Det är om man tänker efter. Faktum är att den nu blir . Den har varit med ett tag. Det är rätt intressant. Vi som jobbade med den tyckte att vi fick fram ganska bra . Den säger att ska ha mer livsmedelsproduktion. Konkurrenskraften ska öka - känn på den! Svenskt jordbruk ska få mer lönsamhet. Det är underbara ord jag säger , känner jag. Vår livsmedelsberedskap ska öka. Många gladde sig. Jag kommer ihåg en rubrik i en stor jordbrukstidning. Det stod: Yes! Vi tror , sa en bonde. Men det var då det. Jag måste fråga ministern om det, när hon besöker gårdar, är någon bonde som säger: Vi upplever att livsmedelsstrategin har gjort skillnad. Det vore i så fall intressant att höra det. Jag har inte hört någon svensk bonde från norr till söder, vart jag än kommer, som har sagt: Det här, , det gjorde ni bra. Ingen har sagt det. Det är tvärtom. De säger: Vart tog den vägen? Just nu vill jag inte ens tala om den när jag är ute. Man känner att det blir som ett skämt. Det som vi talar om är den ekonomiska krisen som vi är mitt inne i. Det påverkar dem så mycket .