ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H910403 · 2022-03-18 00:00:00 — Interpellation 2021/22:403 av (M) till Näringsminister (S) är ett helsvenskt statligt bolag som ingår i Sveviakoncernen och som verkar på en starkt konkurrensutsatt marknad. Bolaget ägnar sig åt uthyrning av maskiner, verktyg och bilar. På samtliga orter där Arento är verksamt finns privata aktörer som tillhandahåller samma tjänster. Statliga hyr drygt 500 personal- och tjänstebilar av bolaget, enligt deras årsredovisning. Arento marknadsför sig som uthyrare av personbilar. En annan produkt som bolaget har i sitt sortiment är jordfräsar. Om dessa skriver man följande: ”Arento har jordfräsar för uthyrning från bland annat . Med Arentos transportpaketerbjudande kör vi ut din jordfräs till rätt plats när du behöver den. När ditt arbete är klart hämtar vi tillbaka den.” Bolaget skriver i sin årsredovisning att man växer kraftigt och tar marknadsandelar. Det man då tar marknadsandelar från är det privata näringslivet. Den självklara frågan är då om det är en statlig angelägenhet att hyra ut jordfräsar och personbilar. Det finns en enkel lösning på den osunda konkurrensen från statliga Arento, och det är att staten säljer bolaget. Vid ett företagsbesök berättade företaget att deras värsta konkurrent inte var andra privata uthyrningsföretag utan det statliga bolag som väljer vilka uppdrag man ska få genom att sänka priset väsentligt lägre än andra privata företag kan göra. Det var och är företagen djupt upprörda över. Varför ska jag betala skatt när staten använder mina skattepengar för att konkurrera mot oss företag? ställde han som retorisk fråga till mig. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Anser ministern att det gynnar företagsklimatet i att staten bedriver uthyrning av handverktyg, jordfräsar och bajamajor via ett statligt bolag, och avser ministern att vidta några åtgärder utifrån sin ståndpunkt? Avser ministern att vidta några åtgärder för att minska den statliga konkurrensen mot privata företag genom att ta initiativ till försäljning av uthyrningsföretaget ? Avser ministern att vidta några övriga åtgärder för att minska den statliga konkurrensen mot privata företag verksamma inom olika områden?
ip · H910404 · 2022-03-18 00:00:00 — Interpellation 2021/22:404 Ungas boende av (M) till Statsrådet (S) Det är viktigt att regeringen för en aktiv bostadspolitik som möjliggör för fler att få sin första bostad. I en undersökning med namnet ”Hur vill unga bo och varför?”, som genomförts av och Ungdomsbarometern, har man frågat var unga människor helst vill bo, och resultatet är mycket tydligt. Något som också är väldigt tydligt är att behöver 800 000 fler hem för att lösa boendebehovet till 2030, vilket är en tuff utmaning som behöver lösas. Mellan och genomförde en onlineundersökning via Ungdomsbarometern där 2 989 unga mellan svarade på frågor om sitt framtida boende. På frågan om hur unga vill bo när de etablerat sig på arbetsmarknaden svarar de flesta villa () följt av bostadsrätt (). Hyresrätten kommer på tredje plats (). Nästan ingen vill bo i andra hand () eller dela lägenhet med en kompis (). Att bo i en bostadsrätt har blivit mer populärt . vill var tredje ung bo i en bostadsrätt. Ett vanligt svar i undersökningen på varför man vill bo i en bostadsrätt är att det är en bra investering, att det är billigare och att det är ett sparande eftersom man betalar till sig själv. Ett annat svar är att man anser att en bostadsrätt ger trygghet och frihet, med större möjlighet att inreda och bestämma själv. För fyra av tio unga är en villa ett mål och en livsdröm. Några typiska svar är att en villa anses ge större frihet, vara något eget, skapa större avstånd till grannar och ge en känsla av att få göra precis som man vill. En villa tycks också ingå som en del av ungas idealbild av familjeliv. Flera svarande uppger att de själva vuxit upp i hus och att det därför känns naturligt att själva flytta till en villa när de bildar familj. Tillgång till trädgård, större ytor och en passande miljö för barn och hund är vanliga motiv. Unga som bor på landsbygden är mer positiva till att bo i en villa framför en lägenhet. Att bo i en bostad som man själv äger och framför allt i en villa är alltså de flesta ungas önskemål och vilja. Det är bostadsministern och regeringen som har möjligheten att föra en sådan politik för att det ska bli möjligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet och regeringen att vidta för att underlätta för fler unga att äga sin bostad? Vilka åtgärder vidtar statsrådet och regeringen för att fler unga ska kunna flytta hemifrån och in i sin första ägda bostad? Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att underlätta för att det ska byggas fler bostäder till unga?
ip · H910406 · 2022-03-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:406 Fiberbankar av (M) till Klimat- och miljöminister (S) har massaindustrin släppt ut stora mängder träfibrer och processkemikalier från sina anläggningar, främst längs . Värt att säga helt enligt gällande bestämmelser och lagar som gällde då. Fibrerna och föroreningar som är bundna till dem ligger ackumulerade utanför eller nedströms de olika utsläppskällorna och bildar så kallade fiberbankar och fiberrika sediment. Fiberbankarna innehåller stora mängder miljögifter bland annat polyklorerade bifenyler (PCB), kvicksilver och dioxider som hotar livsmiljön i våra hav. Ny forskning från bland annat () har också visat att stora mängder metangas bildas och läcker ut i atmosfären. Metangas bidrar mångdubbelt till ett varmare klimat. Vetskapen om dessa fiberbankar har funnits , men kunskapen om hur och vad man ska göra med dem har varit låg. På Mittuniversitet (MIUN) i forskas det på bland annat övervakning av fiberbankar men också sätt att ta upp, sanera och även ta till vara viktiga ämnen i fiberbankarna. Det är en viktig forskning som kommer att få avgörande betydelse för att vi ska kunna sanera dessa gamla miljösynder. Tyvärr har inte mängden forskningsresurser till denna viktiga forskning matchats mot behovet. Flera delar i forskningen skulle behöva ta nästa steg för att skala upp försök och tester genom till exempel större piloter. Här borde också staten ta ett större ansvar för en fråga som berör långt fler än oss som bor längs och är direkt berörda. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Varför har inte ministern och regeringen prioriterat forskning kring hur ska kunna sanera fiberbankar, och vad avser ministern att göra för att komma till rätta med denna underfinansiering? Vilka övriga åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med problematiken med fiberbankarna längs som hotar miljön och klimatet framöver?
ip · H910407 · 2022-03-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:407 Moderna regelverk för ny kärnkraft av (SD) till Statsrådet (S) framkom att det finns flera intressenter till att bygga ny kärnkraft i och då framför allt små modulära reaktorer, där dessa även skulle kunna tas i drift redan till 2029. Det främsta hindret som lyfts för ett sådant realiserande är att både lagstiftning och regelverk är föråldrade. Regeringen har tidigare ursäktat sig med att man inte avser att besvära sig med frågan om att modernisera dessa då ändå ingen vill bygga ny kärnkraft. När vi nu kan se att detta intresse finns och växer så är frågan högst aktuell. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att verka för att modernisera regelverken för ny kärnkraft och göra det möjligt att bygga ny kärnkraft i hela landet?
ip · H910408 · 2022-03-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:408 Bristen på byggmaterial av (C) till Statsrådet (S) Bostadsbyggandet i behöver öka. 207 av landets 290 kommuner redovisar att de har bostadsbrist i någon form. kan vi konstatera att tillgången till byggmaterial har blivit en utmaning för alla former av byggande. Vi har kunnat se betydande sårbarheter kopplat till vårt beroende av råvaror inom cementindustrin. Även om det omedelbara hotet är undanröjt är det tydligt att det behöver vidtas mått och steg för att se till att det är möjligt att upprätthålla byggtakten. Detta krävs trots rådande säkerhetsläge, med stigande energipriser som påverkar byggkostnader och ställer krav på kloka materialval. För att skapa förutsättningar för att upprätthålla det byggande som krävs för bostadsförsörjningen behövs ett strategiskt förhållningssätt när det gäller resursfrågor. Det understryks av behovet av minskad klimatpåverkan för att ska kunna leva upp till våra mål om utsläppsminskning och klimatneutralitet. Jag kan dessutom konstatera att det funnits en samsyn om ytterligare åtgärder för att öka träbyggandet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att på lång sikt säkra tillgången till byggmaterial så att kan hålla tillbaka kostnadsutvecklingen, minska bostadsbristen och sänka klimatutsläppen?
ip · H910410 · 2022-03-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:410 Miljötillstånd och Försvarsmaktens övningsmöjligheter av (M) till Klimat- och miljöminister (S) Försvarsmakten har hemställt till regeringen om att regeringen ändrar miljöprövningsförordningen (2013:251) på så sätt att lagring och hantering av drivmedel och andra kemiska produkter som bedrivs av Försvarsmakten endast omfattas av anmälningsplikt, oavsett hur stora mängder som hanteras. Ansökan om tillstånd görs hos miljöprövningsdelegationen vid (). Tillståndsförfarandet enligt är offentligt, i de delar de inte innehåller sekretessbelagda uppgifter. Handlingarna i målet ska därmed enligt huvudregeln också kommuniceras med eventuella motparter i målet. När det gäller tillståndsansökningar avseende säkerhetskänslig verksamhet som bedrivs på plats där uppgifterna om platsen i sig är sekretessbelagda uppgifter innebär den öppna processen med rätt till partsinsyn ett problem i upprätthållandet av sekretessen. Det förändrade omvärldsläget innebär att uppgifter om lagring och hantering av drivmedel har blivit än mer skyddsvärda ur ett totalförsvarsperspektiv. I en annan hemställan från Försvarsmakten till regeringen vill Försvarsmakten att 21 kap. 7 § ändras så att kravet på yttrande från domstolen tas bort och överlämnande i stället sker direkt till regeringen, samt att det ska författningsregleras att ärenden om tillstånd som rör Försvarsmaktens verksamhet ska handläggas skyndsamt hos . Bakgrunden till hemställan har sin grund i de långa handlingstiderna för att miljöpröva militär verksamhet på övnings- och skjutfält samt flygplatser. När försvaret av ska stärkas och det ställs krav på tillväxt medför det att krigsförbanden behöver nyttja övnings- och skjutfälten i större utsträckning än . Detta innebär att många av Försvarsmaktens tillstånd att bedriva verksamhet vid övnings- och skjutfält måste omprövas. Tillståndsprövning eller omprövning enligt är en mycket tidskrävande och arbetskrävande process. Inte minst regeringens långsamma hantering bidrar till detta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser ministern att ta initiativ till att ändra i samt göra de författningsändringar som Försvarsmakten hemställer om, och om så är fallet, när avser ministern att ta initiativ? Avser ministern att ta initiativ till att ändra i miljöprövningsförordningen (2013:251) som Försvarsmakten hemställer om, och om så är fallet, när avser ministern att ta initiativ? Avser ministern att vidta några åtgärder för att underlätta för Försvarsmaktens verksamhet i form av att påskynda tillståndsprocessen för övnings- och skjutfält?
ip · H910411 · 2022-03-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:411 Lantmäteriets handläggningstider av (C) till Statsrådet (S) Problemen med fastighetsbildning har varit kända länge, och Lantmäteriets handläggningstider har inte nämnvärt förkortats trots riktade insatser, bland annat med att färdigställa de allra längsta ärendena. De vanligaste ärendetyperna hade i genomsnitt som går från det att ärendet inkommit till dess att handläggningen påbörjas. Den marginella nedgången kan förklaras med att handläggningen skötts digitalt, varit enklare och därför gått snabbare. De långa handläggningstiderna inom fastighetsbildningen innebär en olägenhet för privatpersoner, näringsidkare och samhället. Det fördröjer bostadsbyggandet, hindrar utbygganden av för samhället viktig infrastruktur och ställer till problem vid avstyckning och delningar av fastigheter. har granskat fastighetsbildningen i och riktar skarp kritik mot hur regeringen sköter sin myndighet, mot avgiftsmodellen, samt mot det regelverk den har att följa. Jag välkomnar de reformer som avser att förenkla för samfällighetsföreningar att själva besluta om andelstal och ser fram emot en fortsatt diskussion när regeringens skrivelse med anledning av att (RiR 2022:3) behandlas av tiksdagen. Problemen med långa handläggningstider har varit kända länge och har vid upprepade tillfällen tagits upp i motioner och reservationer från , och . Några av dessa problem är sådant som nu rekommenderar regeringen att genomföra. Regeringen har således påmints om problemen med fastighetsbildningen och har därför ett ansvar för att åtgärder inte vidtagits . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit för att effektivisera Lantmäteriets arbete med fastighetsbildning?
ip · H910412 · 2022-03-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:412 Civilt försvar av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Kommunerna har tidigare inte fått någon del av resurserna gällande det civila försvaret som beslutades i totalförsvarspropositionen för perioden –2025. finns förväntningar från Försvarsmakten och civila statliga myndigheter på vad kommunerna ska leverera. Inte minst nu i Försvarsmaktens budgetunderlag är det tydligt att deras analys visar att det civila försvarets förmåga att bidra till det militära försvaret vid höjd beredskap eller ytterst i krig behöver utvecklas. Kommunerna får nu ett bra första tillskott av medel i överenskommelsen i Försvarsberedningen där var pådrivande för att få till stånd detta. Detta tillskott kommer att medföra en möjlighet till en nödvändig successiv förmågeökning inom civilt försvar enligt budgetförslag från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB. Åtgärderna presenteras inom åtta områden: förstärka kommuners och regioners arbete med krisberedskap och civilt försvar, försvarsvilja och kommunikation, skydd av civilbefolkningen och räddningstjänst, informations- och cybersäkerhet, ledning och samverkan, personalförsörjning, internationellt samarbete samt försörjningsberedskap. En särskild utredare, , har haft i uppdrag att analysera och föreslå en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central, regional och lokal nivå. redovisade sitt uppdrag men inget har ännu hänt. På den så kallade propositionslistan inom området finns inga planerade propositioner på väg in till utskott. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Varför finns det inte några planer på att genomföra hela eller delar av utredningens förslag? Avser ministern att initiera förslag för att förbättra strukturen för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central, regional och lokal nivå? Hur länge anser ministern att det går att dra ut för planering av det civila försvaret utan att komma till beslut?
ip · H910413 · 2022-03-22 00:00:00 — Interpellation 2021/22:413 Risken för brist på Adblue av (SD) till Statsrådet (S) Adblue är en färglös vätska som används i dieselfordons avgasreningsutrustning för att reducera halten av kväveoxider. Tekniken kallas SCR, selektiv katalytisk reduktion. I den situation som uppstått med invasion i riskerar tillsatsen Adblue att ta slut, eller i vart fall kan det bli fråga om kraftigt begränsad tillgång. Skulle en akut brist på Adblue uppstå kommer en stor del av transportnäringen att stanna. Det beror dels på att fordonen själva går ned till reducerad effekt när tanken med Adblue är tom, dels på att lagstiftningen gällande avgasreningsbestämmelser inte tillåter brukande av fordon som inte uppfyller lagkraven. Att fordon ska vara utrustade med effektiv avgasreningsteknik är naturligtvis självklart, men utrustningen fungerar inte utan tillsatsen Adblue. är en av världens största leverantörer av urea, och med de sanktioner som riktas mot har ett mycket stort bortfall av urea påverkat tillgången på Adblue. I värsta fall blir det ett omfattande bortfall av transportresurser i landet om inte en lösning på problemet kommer till. Andra leverantörer försöker naturligtvis att skala upp verksamheten, men frågan är om det kan ske i tillräcklig omfattning i närtid. Det finns all anledning för regeringen och dess myndigheter att se över vilka åtgärder som måste vidtas för att säkerställa de viktiga transporterna. Stannar transporterna finns uppenbar risk för brist på mat, läkemedel och andra viktiga produkter. Även kollektivtrafik som bedrivs med bussar som har den här utrustningen kan påverkas kraftigt. Situationen kan, om läget förvärras när det gäller tillgången på Adblue, innebära krav på åtgärder som tillfälliga ändringar i lagstiftningen för att säkerställa de samhällsviktiga transporterna. Med hänvisning till texten ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att förhindra ett omfattande stopp i landets logistikflöden med anledning av bristen på Adblue?
ip · H910414 · 2022-03-22 00:00:00 — Interpellation 2021/22:414 Gröna näringar av (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) I finns cirka 700000 utrikes födda som inte är självförsörjande. Många uppbär försörjningsstöd eller är i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är inte ekonomiskt försvarbart för samhället – eller för individen som inte kommer in på arbetsmarknaden och blir självförsörjande med en egen inkomst. Medier runt om i landet rapporterar nu om stora problem för gröna näringar när det inte kommer arbetskraft från . SR P4 hade ett inslag i radion där bär- och grönsaksodlaren på larmade om brist på arbetskraft. ”I första hand tänker jag faktiskt på mina arbetare och i andra hand hur vi ska klara säsongen, säger bär- och grönsaksodlare på utanför . Många av landets säsongsarbetare inom jordbruket kommer från och kan de inte ta sig till på grund av kriget, vilket kommer att påverka vår- och sommarbruket. behöver odlaren ungefär 100 säsongsarbetare och hälften av dem kommer från .” Till gröna näringar kommer jordgubbsplockare, bärplockare, skogsplanterare med flera. Det är jobb som passar väldigt många av dem som inte är självförsörjande, bland andra utrikes födda. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Vilka akuta åtgärder avser ministern att vidta för att se till att utrikes födda med försörjningsstöd kommer i arbete i gröna näringar? Vilket samarbete sker mellan Arbetsförmedlingen och branschorganisationer i närtid för att säkerställa att det finns arbetskraft i de gröna näringarna? Avser minstern att ändra ersättningssystem så att det inte lönar sig att uppbära försörjningsstöd, extratjänst eller a-kassa, för att på detta sätt motivera personer att ta arbeten i gröna näringar?
ip · H910415 · 2022-03-23 00:00:00 — Interpellation 2021/22:415 Brottslighetens konsekvenser för näringslivet av (SD) till Näringsminister (S) Brottsligheten breder ut sig i samhället och har tagit allt större fokus från andra sakpolitiska områden. Att problem rörande lag och ordning aktualiserats är inte konstigt; allt fler privatpersoner berörs i sin vardag och alla känner nog någon som drabbats av kriminalitet. Därutöver har kriminaliteten i allt större utsträckning kommit att drabba näringsidkare och samhällsinstitutioner, och polisen beskriver brottsligheten som systemhotande. Företag tvingas investera i trygghetshöjande åtgärder i stället för i sin verksamhet, och systematiska bedrägerier drabbar privatpersoner, företag, bidragssystemet med mera. har uppskattat att den brottslighet som riktas mot just näringsverksamhet innebär en kostnad för på . Det är mycket pengar som näringsidkare tvingas lägga på annat än sin kärnverksamhet, vilket i praktiken innebär att tillväxt och utveckling tvingas stå tillbaka, med uteblivna skatteintäkter och fler arbetslösa än nödvändigt som följd. En ny rapport på temat, Brott mot företagare 2022, kom från Företagarna. Resultaten förstärker den redan dystra bilden av hur brottsligheten ligger som en våt filt över det svenska näringslivet. Exempelvis: med anställda har utsatts för brott , bara en av fyra företagare anser att polisens närvaro är tillräcklig för att skapa trygghet, nästan var femte företagare överväger att lägga ned sin verksamhet till följd av brottslighet, och anmälningsbenägenheten minskar i skrämmande takt – av företagarna har avstått från att polisanmäla brott, huvudsakligen på grund av att de inte ser någon poäng med det. Vi pratar alltså om en situation där varannan företagare blivit utsatt för brott och där en stor majoritet av de brottsutsatta inte känt att det är lönt att anmäla brott de utsatts för. Företagare tvingas ta notan när regeringen sviker. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta inom sitt ansvarsområde för att komma till rätta med den kriminalitet som riktas mot företag? Avser ministern att vidta några åtgärder för att kompensera de näringsidkare som får ökade kostnader efter att ha utsatts för brott?
ip · H910416 · 2022-03-24 00:00:00 — Interpellation 2021/22:416 Införande av civilplikt av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Frågan om uppbyggnaden av det civila försvaret är central om ska kunna ha ett fungerande totalförsvar som kan värna i händelse av kris och krig. Överbefälhavaren har varit mycket tydlig när det gäller behovet av att det civila försvaret utvecklas parallellt med det militära försvaret. Försvarsmakten är tydlig i sitt budgetunderlag och menar att deras analys visar att det civila försvarets förmåga att bidra till det militära försvaret vid höjd beredskap eller ytterst i krig behöver utvecklas. Precis så är det. Regeringen var länge senfärdig i arbetet med det civila försvaret där många viktiga delar fördröjs och utreds gång på gång. menar även Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, att regeringen bör överväga att skyndsamt aktivera civilplikt, i första hand syftande till att skriva in civilpliktiga som redan har nödvändiga kunskaper utan föregående grundutbildning. Vidare skriver de att i det fall regeringen beslutar om aktivering av civilplikt bör regeringen överväga att ge sektorsansvariga myndigheter i uppdrag att snabbutreda inom vilka verksamheter civilpliktig personal skulle kunna förstärka personalförsörjningen under höjd beredskap och krig samt att identifiera vilka personalkategorier det i så fall skulle handla om. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Har ministern och regeringen för avsikt att skyndsamt införa civilplikt? Hur avser ministern att ytterligare stärka de frivilliga som vill vara med i uppbyggnaden av totalförsvar så att de är förberedda vid kris eller krig?