ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H910354 · 2022-02-18 00:00:00 — Interpellation 2021/22:354 Begränsningar för näringslivet av (M) till Socialminister (S) Regeringen säger sig vilja värna det fria näringslivet med svenskt företagande. Regeringen säger sig också vilja verka för att vårdsökande ska få hjälp inom hälso- och sjukvården enligt vårdgarantin. Trots detta har regeringen tillsatt en utredning i syfte att begränsa såväl vårdföretagarnas verksamhet som patienternas fria val. Därutöver finns förstås en omfattande risk för att vårdköerna kommer att förlängas i det fall vårdgivarna beläggs med restriktioner i fråga om vilka företag de får teckna kontrakt med samt vilka betingelser som ska råda. Den utredning regeringen tillsätter är fokuserad på hälso- och sjukvården, men det finns förstås alltid en risk att utredningens resultat kan påverka hur regeringen kommer att agera vad gäller andra företag med verksamhet där finansieringen kommer från såväl det offentliga som försäkringar alternativt privatpersoner. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : På vilket sätt avser ministern att agera för att begränsningar av näringsfriheten inom hälso- och sjukvården inte ska leda till att antalet patienter som får vård minskar? På vilket sätt avser ministern att agera för att inte näringsfriheten för vårdföretagarna ska begränsas?
ip · H910357 · 2022-02-18 00:00:00 — Interpellation 2021/22:357 Rivning och avlägsnande av statyer och andra kulturföremål av i (SD) I en intervju publicerad i uttalar sig kulturminister om betydelsefulla politiska frågor kopplade till yttrandefrihet och demokrati, men också om sitt synsätt på att riva eller avlägsna olika kulturföremål, monument etcetera för att ”uppdatera” historien. I sina svar i intervjun på de frågor som rör huruvida historien behöver uppdateras genom att kulturföremål som svenska folket kan träffa på i sin vardag ska rivas eller avlägsnas för att inte kränka någon, en mycket kontroversiell politisk fråga, öppnar kulturministern i intervjun för att det kan vara aktuellt. Det är svårt att utläsa av intervjun exakt när rätt förutsättningar är uppfyllda för att ministern skulle finna ett sådant agerande aktuellt, men i varje fall är det tydligt att dörren inte stängs för rivning av statyer samt avlägsnande av porträtt, böcker etcetera. Hur ministern ser på frågan framgår exempelvis av följande utdrag ur intervjun: ”Ja, men konkret. Ska man plocka bort en staty som vissa upplever kränkande? – Alltså, jag tycker det är jättesvårt. Vi ska göra vårt bästa för att det ska vara mänskliga rättigheter. Och kan det vara rätt att plocka bort en staty, eller en tavla eller en bok? – Om det visar sig att den personen som är på statyn har gjort övergrepp mot mänskliga rättigheter så kan det vara rätt, ja. Men jag är otroligt noggrann med att vi ska inte sudda ut historien.” En fråga som undertecknad ställer sig efter kulturministerns intervju är hur öppnandet i intervjun för att riva eller avlägsna olika kulturföremål kommer att ta sig uttryck i regeringens förda politik. Med anledning av detta vill jag fråga kulturminister : Vilket är ministerns och regeringens synsätt på huruvida historien bör ”uppdateras” på det sätt som diskuteras i intervjun med ministern, och hur kommer detta synsätt att ta sig uttryck i regeringens förda politik? Tänker ministern ta politiska initiativ som kan påverka frågan om rivning eller avlägsnande av kulturföremål och monument såsom exempelvis statyer?
ip · H910358 · 2022-02-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:358 Ersättning för sälavskjutning av (SD) till Statsrådet (S) Det kustnära fisket är hårt drabbat av de alltmer talrika sälstammarna. Djuren är svårskjutna, och dessutom krävs både tillstånd som kostar pengar och kännedom om var de får skjutas, eftersom det finns ett regelverk kring vilka platser man får skjuta säl på. Vidare är båtinnehav ett måste, och det tunga djuret, vars kött och skinn inte får säljas, måste omhändertas. För att öka incitamenten att över huvud taget kunna nå upp till de kvoter som tilldelats vid skyddsjakt och licensjakt behöver en ersättning införas till säljägare för att fler ska kunna tänka sig att göra en insats med att fylla den tilldelade jaktkvoten. På så sätt skulle också risken för tjuvjakt och skadeskjutna djur minskas. Forskare och branschorganisationer talar nu mer och mer om att införa skottpengar på säl. Vi har hört det från sälforskare på SLU och länsfiskekonsulenten på . Jägarna är inte intresserade av arbetet om de inte får någon ersättning; därför är skottpengar ett alternativ för att skapa incitament. I ett öppet brev till generaldirektörerna på , och Havs- och vattenmyndigheten framför Fiskares () krav på skottpengar på säl. En bättre statlig sälförvaltning är en nödvändighet för att kunna komma till rätta med de problem som sälstammarna orsakar. förbjuder handel med sälprodukter, vilket gör jakten på säl mindre attraktiv. Ska man få ned sälbestånden kan skottpengar på säl vara en av de sista åtgärderna som återstår, eftersom vi inte har en fungerande förvaltning. Mina frågor till statsrådet är: Ser även statsrådet ett behov av ovannämnda eller liknande incitament för att jägare ska bemöda sig med den besvärliga säljakten? Är statsrådet beredd att ta initiativ till att införa skottpengar på säl för att kunna få till stånd en fungerande sälförvaltning?
ip · H910359 · 2022-02-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:359 och långa handläggningstider av (M) till Klimat- och miljöminister (S) Många företagsetableringar riskerar att försenas eller utebli på grund av långa handläggningstider, bland annat som en följd av . I vissa fall ser vi handläggningstider så långa som 12–. Detta problem har blivit tydligt inte minst i fallet med gruvetablering, då inte en enda ny gruva kunnat öppnas i sedan infördes . har en god tillgång till metaller och som är nödvändiga för att tillgodose industrins behov. Problemet är att ingen får tillstånd att bryta dem. Regeringen verkar föredra att metaller och i stället bryts i och , där såväl arbetsförhållanden som miljö- och klimathänsyn torde ligga långt efter svensk standard. Mina frågor till klimat- och miljöminister lyder: Anser ministern att det är rimligt med handläggningstider på 12–, eller avser hon att agera för att förkorta dem? Avser ministern att lyfta ett ärende till gällande förenklingar i ? Har ministern planer på att verka för ett införande av tjänstegarantier för prövning av ärenden hos statliga instanser?
ip · H910360 · 2022-02-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:360 Brottsvågen mot företagare av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) I tidningen fanns en artikel där företagare inom åkeri- och entreprenadbranschen berättade om den stöldvåg de drabbats av. Branschen upplever att antalet dieselstölder har ökat i takt med att dieselpriset rusat i höjden. I artikeln berättas att marknaden för "svartdiesel" har exploderat . Ett annat problem som beskrivs i artikeln är stölder av entreprenadmaskiner. har inte mindre än 768 grävmaskiner och hjullastare anmälts stulna, men bara 29 av dessa har återfunnits. Att det krävs stora och tunga fordon för att forsla ut dessa maskiner står utom allt rimligt tvivel. Precis som artikeln i tidningen har även belyst problemet med de omfattande stölderna i landet. Enligt uppgår värdet av det stöldgods som smugglas ut ur landet till miljardbelopp – . Vad värre är: Många anmäler inte till polisen när de utsätts för brott eftersom de inte anser det vara mödan värt. Citat ur texten: "Mörkertalet är enormt! 150 000 företag utsätts för brott och hälften av dem har inte polisanmält en enda gång." Den utveckling vi sett kan förklaras med att det saknas kontroller på väg. Trafikpolisen är kraftigt underbemannad och kan därför inte göra tillräckligt med kontroller för att stävja den olagliga yrkesmässiga trafiken. Det har skapat en gigantisk marknad för kriminella nätverk att operera i , och polisområdeschefen i sammanfattar situationen i en enda mening: är en sockerbit för brottslingar! Med hänvisning till texten ovan vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att verka för att regeringen avsätter resurser för att bygga upp en fungerande kontrollverksamhet på väg?
ip · H910361 · 2022-02-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:361 roll som beredskapsflygplats av (SD) till Infrastrukturminister (S) kommun har beslutat att lägga ned , och motivet var att erbjuda marken för en eventuell batterifabrik. Beslut är nu fattat gällande batterifabriken, och den förläggs till . När det gäller beslutet att lägga ned flygplatsen i har kritiken varit omfattande. Kritiken gäller främst att man skapar en situation där avhänder sig en viktig funktion för vår beredskap. Flygplatsen är viktig för ambulansflyg, polisflyg, brandflyg och inte minst Försvarsmaktens behov. ligger nära ett av större sjukhus, och där finns behov av det livsavgörande ambulansflyget. Vi ser också vad som sker runt omkring oss med militära hot, och det ställer givetvis krav på en effektiv beredskap i hela landet. ligger mitt i , med flera viktiga delar av Försvarsmaktens verksamheter i dess absoluta närhet. För polisflyget fyller en viktig funktion i deras operativa verksamhet. Det är lätt att inse vikten av polisens behov med effektiv flygtid vid eftersök av människor och att det kan vara avgörande för att rädda liv att slippa lägga onödig tid på tankning. Vid de stora skogsbränderna har beredskapsflygplatser varit avgörande för arbetet med att släcka bränderna och minimera skador på dyrbar egendom. Flygplatserna har varit viktiga för att effektivisera tankning av brandflygen och förse området med personal. När det gäller så samhällsviktiga funktioner som beredskapsflygplatser kan inte enskilda kommunala beslut tillåtas få så allvarliga konsekvenser när det gäller att rädda liv och egendom och att säkerställa en viktig funktion av landets försvar. Nationella intressen borde rimligen vara i främsta rummet när det gäller en så betydande del av vår infrastruktur. ligger strategiskt mellan och och kan effektivt upprätthålla samhällsviktiga funktioner i området. Med hänvisning till texten ovan vill jag ställa en fråga till infrastrukturminister . Avser ministern att verka för att regeringen ska utreda status i syfte att låta den utgöra en nationell beredskapsflygplats?
ip · H910362 · 2022-02-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:362 Drivmedelspriset och en levande landsbygd av (SD) till Näringsminister (S) har de svenska drivmedelspriserna gång efter annan nått nya rekordnivåer. Kostnaden för en liter diesel tangerar nu . I medierna har vi kunnat läsa att har det högsta dieselpriset i världen. Till skillnad från de andra länderna som placerar sig i dieselpristoppen är ett land som till stora delar präglas av landsbygd där reella alternativ till bilen och lastbilen helt eller delvis saknas. Bilen används inte bara för att människor ska kunna ta sig till och från sina arbeten utan även inom en lång rad offentliga verksamheter vars ökade bränslekostnader nu kommer att leda till minskad välfärd eller ökat skatteuttag. Människor som saknar alternativ till bilen för att ta sig till och från sina arbeten upplever i ökad grad att det inte längre lönar sig att arbeta, då den disponibla inkomsten äts upp av drivmedelskostnader kopplade till arbetspendlingen. De kraftigt ökade transportkostnaderna kompenseras inte heller av det reseavdrag som kan göras, då avdragets nivå varit oförändrad . Som en följd av de höga drivmedelspriserna vittnar företag, främst utanför storstadsregionerna i , om såväl kraftigt höjda transportkostnader som minskad konkurrenskraft. Till detta kommer att både företag och offentlig förvaltning på flera håll upplever ökade rekryteringsproblem. Detta som en följd av att arbetstagarna i högre grad än tidigare väljer bort arbetstillfällen som de upplever att det kommer att bli alltför kostsamt att arbetspendla till. Situationen är på många håll i bekymmersam, och för enskilda branscher är läget akut. har präglats av urbanisering och avfolkning av såväl småkommuner och landsbygdsområden som glesbygd. Detta trots uttalade politiska mål och visioner om att bromsa denna utveckling. Många företag, inte minst inom basindustri, besöksnäring och livsmedels- och råvaruproduktion, återfinns i regioner där såväl företagen som deras anställda är helt hänvisade till konventionella vägtransporter – långt ifrån tunnelbanenät. De ökade transportkostnaderna slår mot alla men hårdast där alternativen saknas. De slår också hårdast mot människor, offentlig verksamhet och företag i de regioner vi från politiskt håll, oavsett partitillhörighet, säger oss värna. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag ställa följande frågor till näringsminister : Hur ser ministern och regeringen på landsbygders möjlighet till utveckling med drivmedelspriser som tillhör de högsta i världen? Hur ser ministern och regeringen på förutsättningarna att stärka landsbygdens attraktionskraft för boende, företagande och turism med drivmedelspriser som tillhör de högsta i världen? Vilka eventuella kompensatoriska åtgärder avser ministern och regeringen att vidta i syfte att bromsa de höga drivmedelsprisernas negativa effekter på den regionala utvecklingen i landsbygdsregioner?
ip · H910364 · 2022-02-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:364 roll som föredöme för svensk gruvnäring av (SD) till Näringsminister (S) En välfungerande svensk gruvnäring är av stort värde för som exportberoende industrination. Betydande värden skapas direkt och indirekt inom näringen och de värdekedjor som genereras tack vare den inhemska malmbrytningen. Vidare är förädlingen av råvarorna till färdiga produkter starkt bidragande till vår status som välfärdsnation. som svensk gruvnäring är teknologiskt väl för framtida utmaningar pekas några områden ut som kritiska för framtiden. Exempel på sådana är långa och oförutsägbara tillståndsprocesser, säkrande av högkvalitativ kompetensförsörjning och tillgången till stabil energiförsörjning till konkurrenskraftigt pris. En annan fråga som också brukar framhållas som viktig av branschens företrädare är allmänhetens syn på gruvbranschen som sådan och gruvbrytning i synnerhet. I takt med att andra metaller och än de traditionella basmetallerna börjar efterfrågas i allt högre grad riktas blickarna mot mineraliseringar i områden där tradition av gruvverksamhet historiskt sett saknas. Om gruvdrift i sådana områden ska bli möjlig utan att väcka alltför omfattande negativ folklig opinion är det nödvändigt att visa på exempel där gruvdrift sker på ett ansvarsfullt sätt utan att drabbade sakägare framstår som gruvetableringarnas stora förlorare. Det statliga gruvföretaget har i detta sammanhang en särskilt viktig roll att spela. Den omfattande verksamheten i Malmfälten har resulterat i att hela samhällen måste flyttas. Processen har inte varit helt bekymmersfri, och ännu återstår flera knutar att lösa. i kommun är ett område som är starkt påverkat av verksamhet och den långt gångna samhällomvandlingsprocess som pågår i närområdet. Boende inom området och kommunstyrelsen menar att området behöver avvecklas och omvandlas till industrimark som hävdar att området är att betrakta som ett utvecklingsområde. Från gruvbolagets sida lutar man sig mot ett avtal trots att de förutsättningar som då låg till grund för avtalet är gällande. har konsekvent motsatt sig att inleda en process med kommun och berörda fastighetsägare om att lösa in och avveckla . Bolagets hållning i denna fråga väcker stort missnöje i en kommun där acceptansen för gruvverksamhet allmänt sett får anses vara synnerligen hög efter mer än ett århundrade av aktiv järnmalmsbrytning i närområdet. I sammanhanget får det anses anmärkningsvärt att ett statligt ägt bolag som borde ha såväl förutsättningarna att föregå med gott exempel som viljan att bidra till en minskad negativ opinion mot gruvbrytning som samhällsföreteelse inte tar varje given chans att bidra till en högre acceptans för gruvindustrin som helhet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att öka det statligt ägda gruvbolaget anseende lokalt och på så sätt bidra till att stärka branschens anseende såväl lokalt som nationellt
ip · H910365 · 2022-02-21 00:00:00 — Interpellation 2021/22:365 Desinformationskampanjer mot svensk socialtjänst av (M) till Socialminister (S) Flera nyhetsmedier har uppmärksammat ett flertal pågående desinformationskampanjer om hur svensk socialtjänst arbetar. Detta gäller framför allt omhändertagande av barn av i . Desinformationskampanjerna och skrämselpropagandan riskerar att skada förtroendet för det svenska förvaltningssystemet och för svenska myndigheter. Detta kan särskilt skada möjligheterna för samhällsinstitutioner att nå ut till i synnerhet nyanlända i som kanske inte ännu kan svenska språket och det svenska samhällssystemet. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kan ministern redogöra för vilka initiativ som ministern och regeringen har vidtagit med anledning av ovanstående uppgifter? Vilka initiativ avser ministern och regeringen att vidta för att säkerställa att korrekt information om svensk socialtjänst når ut till allmänheten?
ip · H910366 · 2022-02-22 00:00:00 — Interpellation 2021/22:366 Regeringens bemötande av kampanjen mot av (SD) till Socialminister (S) , men av förklarliga skäl oklart exakt hur länge, har en mer eller mindre lös sammansättning personer bedrivit en kampanj mot svensk socialtjänst. Grunden är en upplevelse hos vissa personer av att barn på felaktiga grunder har omhändertagits enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Kampanjen har tagit sig uttryck i relativt välbesökta demonstrationer i flera svenska städer men kanske framför allt flitig aktivitet i sociala medier och utländska tv-kanaler. Skälet till att många personer uppfattar hanterande som bristfälligt är påståenden om enskilda fall som till synes saknar grund. Det förekommer också ett utbrett missnöje med det svenska samhället i allmänhet. Missnöjet riskerar att eldas på och utnyttjas av personer eller rörelser som hyser antidemokratiska värderingar och vars syfte egentligen är att skapa splittring i samhället. ser det som ytterst angeläget att regeringen agerar för att motverka dessa problem, både på kort och på lång sikt. Jag vill därför fråga socialminister : Vad kommer ministern att göra för att hantera situationen?
ip · H910367 · 2022-02-22 00:00:00 — Interpellation 2021/22:367 Den danska dumpningen utanför Falsterbonäset av (M) till Klimat- och miljöminister (S) påbörjade bygget av den konstgjorda halvön i . Svenska myndigheter har varnat för att dumpningen av förorenat slam, som bygget innebär, riskerar att sprida sediment och föroreningar som hotar havsmiljön. Dumpningen sker nära den svenska gränsen och enbart från det skyddade Natura 2000-området utanför Falsterbohalvön. Trots att svenska myndigheter bedömer att dumpningen kommer att påverka miljön negativt har gått vidare med planerna. Enligt Esbokonventionen ska grannländer informera varandra om planerade verksamheter som kan orsaka miljöeffekt och dessutom i möjligaste mån undvika omfattande miljöeffekter. Den svenska bedömningen har varit att sediment och föroreningar kommer hota havsmiljön, men trots detta har gått vidare med planerna. Infrastrukturminister har sagt att ministrar inte kommer att ta den danska regeringen i örat. Ett besked som inte på något sätt är betryggande för den skånska kusten. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vilka initiativ har ministern tagit med anledning av den danska dumpningen utanför Falsterbohalvön? Vilka initiativ avser ministern att ta med anledning av den danska dumpningen utanför Falsterbohalvön? Vad är ministerns bedömning av huruvida dumpningen kommer att upphöra?
ip · H910368 · 2022-02-22 00:00:00 — Interpellation 2021/22:368 Stärkt rätt till personlig assistans av (C) till Socialminister (S) av nedmontering av assistansen förhandlade vi inom ramen för januariavtalet fram en rad viktiga åtgärder och förslag som skulle genomföras för att stärka den personliga assistansen. Punkt 64 i januariavtalet innehöll följande: Säkerställ att den personliga assistansen och assistansersättningen präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet. Alla som har rätt till stöd ska få det. Rätt till assistans för egenvård, inklusive andning och sondmatning, ska återställas (Förslag kommer i den sittande utredningen). Rätten till assistans för behov av tillsyn ska stärkas. Definitionen av normalt föräldraansvar ska smalnas av. Tillsätt en ny assistansutredning för att säkra detta. (Utredning 2019. Ny lagstiftning ). Utred också frågan om huvudmannaskapet för den personliga assistansen. (Utredning 2021. Eventuell ny lagstiftning under nästa mandatperiod.) överlämnades betänkandet Stärkt rätt till personlig assistans – Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser (SOU 2021:37). I betänkandet lämnades förslag som avser egenvård, personlig assistans vid behov av sjukvårdande insatser, nya grundläggande behov samt stärkt personlig assistans för barn. Utredningen innehåller viktiga förslag som kommer att ge fler människor med stora behov rätt till personlig assistans, vilket i sig innebär en enorm livskvalitet i frihet med makt över sitt eget liv. Det är med andra ord en efterlängtad och livsviktig utredning. har analyserat utredningen och gör bedömningen att utredningens samtliga förslag bör genomföras i sin helhet eftersom läget är akut för många barn, familjer och personer som inte får den insats från samhället som de har rätt till. är frågan om regeringen kommer att ställa sig på barnens och de sköraste människornas sida och genomföra de här förslagen så fort det bara går. Så sent som uttalade socialministern följande i en intervju i Assistanskoll: ”Regeringen ska skriva en proposition utifrån alla förslag i utredningen ’Stärkt rätt till personlig assistans’*”. Därför var min besvikelse stor när jag nu fick ta del av lagrådsremissen och förstod att regeringen inte tänker behandla förslaget om personlig assistans i form av kontinuerligt stöd på grund av varaktig eller långvarig medicinsk problematik samt de förslag som rör egenvård och personlig assistans vid sjukvårdande insatser. Detta besked är både oroväckande och beklagligt eftersom samtliga förslag är viktiga för helheten. I stället låter regeringen meddela att ytterligare en lagrådsremiss, Stärkt rätt till personlig assistans vid behov av egenvård, ska presenteras . Men anledning av detta vill jag fråga socialminister : Varför väljer regeringen att inte redan nu lägga fram ett samlat förslag för samtliga delar som presenterats i utredningen? Håller ministern fast vid att samtliga förslag som presenterades i utredningen kommer att genomföras?