ip · H910471 · 2022-05-02 00:00:00 — Interpellation 2021/22:471 Skattehöjningar kopplade till klimat och miljö av (M) till Finansminister (S) av socialdemokratiskt styre kan det vara på sin plats att summera vad som har hänt och vad som är resultatet av den politik som regeringen fört. Skattehöjningar av olika slag har varit ett populärt inslag vid makten. Klimatfrågan är en av vår tids främsta utmaningar. Men regeringens politik är inte lösningen och har mött kritik från experter och . Utsläppen minskar för långsamt. Vi ser också att regeringens klimatpolitik slår mot jobb och tillväxt och gör det svårt för människor i deras vardag. har regeringen byggt upp ett kostnadsläge som måste finansieras. Det betyder att regeringen måste dra tillbaka utgiftshöjningarna. I stället väljer de att ytterligare skruva upp skattenivån och stoppa tillväxt. Några exempel på detta är de skenande priserna på drivmedel, till följd av åratal av skattehöjningar, som lett till att människor vittnar om att det inte längre lönar sig att åka till jobbet. Andra exempel är symbolpolitik som plastpåseskatten, som har mycket begränsad miljönytta. På planeringsstadiet finns även skatt på take away, som kaffekoppar och lunchlådor, och skatt på kläder och skor. vill i stället bedriva en klimatpolitik som förenar minskade utsläpp med ekonomisk tillväxt. Bland annat genom att ställa om transportsektorn till ren el och hållbara biobränslen, ställa om industrin så att den kan bidra till minskade utsläpp och vara pådrivande för globala klimatinsatser. Min fråga till finansminister lyder: Kommer ministern fortsatt att införa skatter med klimat och miljö som argument men som i själva verket försvårar vardagen för människor och som medför begränsad nytta sett i relation till andra åtgärder? har frågat mig om jag ämnar fortsätta höja eller införa än fler skatter om Socialdemokraterna får förnyat förtroende . har frågat mig om jag kommer att fortsätta införa skatter med klimat och miljö som argument som i själva verket försvårar vardagen för människor och medför begränsad nytta sett i relation till andra åtgärder. har frågat mig om jag ämnar fortsätta höja eller införa än fler skatter som gör det ännu dyrare att vara beroende av bilen om Socialdemokraterna får förnyat förtroende . Svenska folket har som ett resultat av det försämrade säkerhetspolitiska läget drabbats av ökade priser på bland annat drivmedel och energi. Ingen regering kan trovärdigt lova att kompensera dessa prisökningar fullt ut, men för att mildra de ökade prisernas effekter har regeringen presenterat ett åtgärdspaket som bland annat innehåller en kompensation för de höga priserna på drivmedel och el. sänktes även energiskatten på bensin och diesel med vid pump, ned till EU:s miniminivå för diesel. Priserna på jordbrukets insatsvaror har också ökat. Därför har regeringen föreslagit ett stödpaket till jordbruket med stöd till animalieproduktionen och tillfälligt sänkt skatt på diesel inom jord, skogs- och vattenbruk. För att särskilt underlätta för personer med långa pendlingsavstånd kommer regeringen dessutom att föreslå förstärkningar av skattelättnaden i det nya reseavdraget. En promemoria har just skickats ut på remiss med förslag på en högre skattereduktion per kilometer samt en högre övre avståndsgräns. Förslaget innebär en förstärkning av skattelättnaden med . Vår politik bygger på insikten om att klimatförändringarna är kostsamma för samhället medan en snabbare klimatomställning skapar jobb och exportmöjligheter. För att skynda på omställningen och skapa förutsättningar för nya lösningar krävs en aktiv politik. Klimatomställningen bidrar till att minska beroendet av importerade fossila bränslen. Vår politik gör därför säkrare. Politik är allvarliga saker. Det vet vi inte minst mot bakgrund av den mycket allvarliga händelseutvecklingen i vår omvärld som också får stor betydelse för oss i . Ändå måste man ibland göra vissa förenklingar eller generaliseringar för att tydliggöra hur en regering sköter sig, hur det går för ett land eller vad som är skillnaden mellan de politiska alternativen. Om det hade funnits något slags europeiskt mästerskap i att sköta sitt land hade kommit högt upp på listan när det gäller att införa eller höja olika skatter. Det är vad den här interpellationen handlar om, fru talman. Man kan givetvis tänka sig skattesystemet på många olika sätt. Man kan vilja ha lite högre skatter. Man kan vilja ha lite lägre skatter. Man kan vilja ha ett rationellt skattesystem, och man kan vilja ha ett irrationellt skattesystem. En nationalekonom kan tänka att det bästa är om man har någorlunda låga skatter och ett väldigt rationellt skattesystem. Vad menas då med ett rationellt skattesystem? Jo, ungefär att man vet vilka regler som gäller. Det skadar inte ekonomin särskilt mycket. Människor anpassar inte sitt beteende på något konstigt sätt. Man behöver inte anlita massor av jurister för att göra affärer. Man hamnar inte i långa tvistemål. Det ger inga skeva incitament. Det ger inga konkurrensfördelar baserat på om man har pengar eller lånar pengar, utan det behandlar människor rätt sjyst. I grunden är det ungefär det skattesystem som infördes i . Det är ett av mitt partis stora och faktiskt historiska misstag att vi inte medverkade till den förändringen. Socialdemokraterna och andra partier som införde det skattesystemet ska ha stor kredd för att de gjorde det, för svensk ekonomi hade verkligen körts i botten av alltför höga skatter och alltför mycket krångel . Skatterna hade inneburit en förstelning av svenskt näringsliv, som hade tappat konkurrenskraften. Det var rätt att göra den förändringen då. Sedan har den reformen inte vårdats särskilt väl, och har helt frångått den och infört en lång rad nya skatter. Det handlar om höjda bränsleskatter och införandet av flygskatten. Den nya bolåneskatten har kommit som en obehaglig överraskning för många låntagare nu när man ser vad den har för effekter. Vi har de nya fordonsskatterna och plastpåseskatten som vi pratade om . Vi har elektronikskatten som gör det dyrare att köpa elektronik och mobiltelefoner i . Vi har elskatten. slopas också reseavdraget något drastiskt från regeringens sida, vilket skapar stor förvirring och allvarliga konsekvenser för många människor som jobbar. Regeringen rycker i väldigt många trådar i ekonomin , och risken är att det skapar stora problem och stor osäkerhet. Man vet inte vad som gäller . Man vet inte vilka ekonomiska beslut som är bra att fatta - det kanske är bäst att inte fatta några alls. Man känner sig hotad av en lång rad nya skatter som ska införas i ekonomin. Här hade och tyvärr hamnat väldigt högt upp i en tävlan i Europeiska unionen. Det här kan sedan, i nästa led, hänga samman med var har hamnat i andra jämförelser i Europeiska unionen - kanske flest nya och höjda skatter av olika slag som skapar krångel och förvirring. Vi ser också en utveckling där den svenska arbetslösheten biter sig fast medan den sjunker i EU. har bland EU:s högsta arbetslöshet, och när den sjunker i EU står den still i . Vi har haft den sämsta ekonomiska utvecklingen - eller bland de sämsta - totalt . Innan finansministern inför ännu fler och ännu nyare skatter vore det intressant att höra om finansministern på något sätt kan tro att dessa mycket dåliga resultat när det gäller jobb och tillväxt hänger ihop med en mycket skadlig skattepolitik. Tack, statsrådet, för svaret! Faktum kvarstår: har väldigt höga skatter, och man kan starkt ifrågasätta miljönyttan av de åtgärder som regeringen med sin politik har vidtagit. Statsrådet svarar med att svenska folket, som ett resultat av det försämrade säkerhetspolitiska läget, har drabbats av ökade priser på bland annat drivmedel och energi. Jag respekterar det. Vi har påverkats av en pandemi, och vi påverkas av det försämrade säkerhetspolitiska läget. Men har också påverkats av av ett socialdemokratiskt politiskt styre. Låt oss summera vad som har hänt och vad som är resultatet av den politik som har regeringen har fört. Socialdemokraterna har infört 46 nya skatter och skattehöjningar . inför man bidrag för människor för att de ska ha råd att betala de höjda skatterna. I ett land med världens fjärde högsta skattetryck är inte fler skatter lösningen. När klimatfrågan är en av vår tids främsta utmaningar kan vi inte föra en politik som slår hårt mot jobben och tillväxten och som gör det svårt för människor i deras vardag. Utsläppen minskar för långsamt. Rapporter från underkänner regeringens klimatpolitik. Stora summor läggs på forskning som inte fungerar, på klimatångestterapi och på elcyklar. Det vittnar om ett stort resursslöseri i klimatpolitiken från regeringen. Totalt lägger regeringen nio av på åtgärder som inte är effektiva för att minska koldioxidutsläppen. I stället för att dra tillbaka utgiftshöjningar väljer regeringen att ytterligare skruva upp skattenivån och stoppa tillväxt. Vi har bevittnat åratal av skattehöjningar, och det indikerar att fler skattehöjningar kan komma. Jag frågar igen: Kommer ministern att med klimat och miljö som argument fortsätta införa skatter som i själva verket försvårar vardagen för människor? Tack, finansministern, för svaret! Varje felanvänd skattekrona är en stöld från folket, sa den socialdemokratiske ingenjören . har det tredje högsta skattetrycket i världen. Trots det har regeringen höjt 46 skatter . Det är anmärkningsvärt. Man har också skapat 50 nya myndigheter; totalt har vi nu 465 eller 468 myndigheter i . Skälet till att göra det är att stärka statens roll och tränga undan individens frihet; det bygger på detta. Det är precis det som skiljer oss borgerliga från Socialdemokraterna och vänstergänget. sa alltid att den som åker till jobbet ska vara fri från staten och inte leva på bidrag - den personen ska behålla sin lön, så att den aldrig behöver vara beroende av bidrag. Det tycker jag var otroligt sunt av . Jag delar hans uppfattning till . Men staten vill ju ha kontroll på folk. Man vill aldrig ta bort någon statlig verksamhet som inte fungerar utan bara höja skatterna. Alla lösningar på problem är budgettillskott och höjda skatter. Fordonsskatterna har ju skenat iväg enormt . sa att hon absolut inte avsåg att höja några bränsleskatter. Skatten har gått upp väldigt mycket, och dieselpriset är nu . Priset gick ned i samband med sänkningen på 1,80, men i går var det uppe igen. Det här slår inte bara hårt mot hushåll och mot dem som bor i och åker långt. Det slår även mot delar i ytterkanterna av där folk har långt till . Jag själv har till , och många har ännu längre. Det här slår hårt mot vårt jordbruk, som redan har dålig lönsamhet. Det slår också hårt mot företag i till exempel åkeribranschen, som är hårt ansatt av de höga bränslepriserna. Man har ofta långa avtal med leverantörer. Priserna går upp, och det finns inte alltid index för att räkna upp det - ibland finns det och ibland inte. Vad avser finansministern att göra åt det här? Har finansministern lämnat in en ansökan om att få gå ifrån skattedirektivet i EU? Har regeringen gjort det? Det är mycket pengar som det handlar om. Det råder nu brist på energi och gas. Jag kan förstå att man kan prata om . Adblue, som många dieselbilar måste ha, finns inte att få tag på. kanske åkerinäringen står still om det inte går att få fram det här. Detta behov är akut. Vad avser finansministern att göra åt detta? Vi måste ha bilen igång. Bilen är en motor i ett samhälle, även i en huvudstad. har tunnelbana i , men övriga är beroende av bilen. Hela och hela övriga är beroende av bilen. Det här med att debattera skatter är väl ingenting som alltid engagerar alla, men för oss som sitter i skatteutskottet är det ju en kär fråga. När det gäller höjning och sänkning av skatter fastnar vi i procentsiffror och antal skatter, men egentligen handlar det, åtminstone ur ett socialdemokratiskt perspektiv, om vad vi ska göra med pengarna. Det handlar om finansiering och fördelning men naturligtvis också, i slutändan, om vad som kan leda till arbetstillfällen, innovation och utveckling. När man pratar om att inte ta in skatter handlar det också om vad man inte vill göra. Ett närliggande exempel är pensionsfrågan för dem som har de lägsta inkomsterna. Vi pratar om människor som min mamma, som har jobbat inom handeln då förskolan inte var utbyggd och det inte fanns någon maxtaxa och som har jobbat inom branscher där man faktiskt inte har erbjudits heltid över huvud taget. Vi pratar om människor som har jobbat i kassan eller i serviceyrken eller som har varit undersköterskor. Det är dem som regeringen nu vill ge . Alla är väl medvetna om de kostnadsökningar vi nu står inför, bland annat på drivmedel - det har även nämnts här i kammaren. Men mer i plånboken ska naturligtvis finansieras på något sätt. Jag har uppmärksammat att det har kommit ett förslag från det borgerliga hållet, men det är naturligtvis fördelningspolitiskt sämre. Det ger mer till dem som redan har mer och mindre till dem som har minst - till sådana som min egen mamma. Det handlar också om att man inte, som regeringen har gjort, vill höja ersättningen för dem som är långvarigt sjuka. Detta är människor som faktiskt kan påverka sin inkomst, oavsett hur mycket de hade velat det. Det handlar inte om människor som inte vill arbeta. Min mamma har garanterat gjort varenda timme hon har kunnat få under hela sitt arbetsliv. Jag har en kompis som är sjukpensionär, som det inte längre heter. Hon har en tumör i hjärnan. Hon är och vill ingenting hellre än att arbeta, men före regeringens höjning fick hon välja mellan att få hjälp att duscha och att få sin sondmat. Det är den nivån vi pratar om. Det är detta som "intet" handlar om ifall vi inte vill öka finansieringen. Det handlar naturligtvis också om fördelningen. Jag tycker att det är rimligt att vi har ett samhälle där vi har råd med de här sakerna för dem som har de sämsta pensionerna och för dem som inte kommer att kunna påverka inkomsten under yrkeslivet. Det gäller naturligtvis att kunna satsa på saker som är viktiga. Vi har pratat om klimat och miljö. Mycket av det som regeringen visat på detta område tror jag att vi har fackföreningarna att tacka för. Om vi inte utvecklas inför framtidens utmaningar hotas jobben. Fackföreningsrörelsen är väl medveten om det här. Framtiden är inte ett hot - det är att inte göra någonting som är hotet. Vi har gått från att ha en regering som sa att basindustrin är "basically gone" till att ha en regering som ser till att världen tittar på och på . Vad gör vi som är klimatsmart nog för att få hela världen att vända sig hit och göra stora investeringar som leder till arbetstillfällen, numera inte bara i utan faktiskt i stora delar av ? Det är naturligtvis så att skatten på inkomst är det som finansierar vår gemensamma välfärd. Jag vill också kommentera frågan om drivmedlen. Jag bor i ett län med stora avstånd där det aldrig kommer att finnas tunnelbana. Vi är de som är mest beroende av att omställningen sker och att det finns möjligheter till andra alternativ. Det är inte rimligt med fossila drivmedel vare sig ur demokratisk synpunkt eller ur klimatsynpunkt. Och ersättningarna till hushållen behöver komma , inte kanske. När det gäller neddragningarna som regeringen har gjort av stöden till funktionsnedsatta får väl prata med sin regering. RBU:s rapport visar på 19 neddragningar av stöd till funktionsnedsatta. fick företrädare en direkt fråga i medierna: Kommer ni att höja bensinskatten? Det var en ganska enkel fråga. Hon svarade: Nej, vi ser ingen anledning att höja den. Det kanske var någon av dem som gick och röstade 2014 som trodde på . Det är ganska ovanligt att ledande politiker ljuger på det sättet. kostade en liter bensin 14,33. Dieseln kostade 14,95. Det finns de som säger att ökningen beror på . Men råoljepriset 2014 var . ligger det strax under 110. Räknar man om enligt den ökningen skulle dieseln kosta runt per liter . Men som sa kostar dieseln runt per liter. Vad får då det här för konsekvenser, fru talman? För mina svärföräldrar i - jag är också från ; jag är född och uppvuxen där - betyder det att de helt enkelt inte har råd att köra bilen tillräckligt mycket och vart de vill. De får prioritera när de ska åka och vart de ska åka. Så är det när man har jobbat i offentlig sektor hela sitt liv och har en förhållandevis låg pension. Detta är alltså förödande för pensionärer. Det drabbar också arbetspendlingen. Jag råkar känna flera personer med normal inkomst som pendlar inom och säger: Egentligen lönar det sig inte att jobba, men jag gör det i alla fall. Sedan har vi konkurrenskraften, fru talman. Konkurrenskraften för det svenska näringslivet är beroende av jobben och företagsamheten. Vi i ska väl inte straffa ut vårt eget näringsliv genom politiska beslut av Socialdemokraterna med samarbetspartier som höjer kostnaderna för det svenska näringslivet? Priset på produkter sätts på världsmarknaden. När och hans samarbetspartier höjer kostnaderna för el, drivmedel och annat genom sina 46 skattehöjningar innebär det att vi får försämrad konkurrenskraft. kostade bensinen 14,33. Dieseln kostade 14,95. kostar den runt per liter. Om olyckan skulle vara framme, fru talman, och vi skulle få en fortsatt socialistisk regering i , vad kommer då drivmedlen att kosta ? Det tror jag att väljarna förtjänar att fråga. Jag noterar att finansministern inte med ett kommatecken kommenterade de konkreta frågor som ställt i sin interpellation. Det är väl rimligt att finansministern ger ett tydligt besked. Hur mycket mer ska ni mjölka ut ur bilismen i , och vad får det för konsekvenser? Det känns som att bilen är Socialdemokraternas mjölkko nummer ett. Det finns en röd tråd i Socialdemokraternas politik. 46 skattehöjningar på jobb och företagsamhet går till att betala bidrag för dem som inte arbetar. Den politiken är som alla vet direkt skadlig för , svenska hushåll och svensk konkurrenskraft. Men jag skulle gärna vilja veta av : Hur mycket kommer bensinen att kosta efter valet? Det finns flera perspektiv i den här debatten. Jag ska försöka gå igenom de flesta. Skattepolitikens kanske främsta syfte är trots allt att finansiera gemensam välfärd, gemensamma samhällsfunktioner och offentliga utgifter. Skattepolitiken måste hänga ihop med en ekonomisk politik som driver framåt. Jag tror att det finns en ganska bred uppställning i kammare just . Inte minst har pandemin avslöjat att en del av våra samhällsinstitutioner inte varit tillräckligt starka. Inom äldreomsorgen och sjukvården har personalen fått dra ett väldigt tungt lass. Utbyggnaden av kriminalpolitiken gör nu stora avtryck i budgeten. Vi ökar satsningarna på polis, kriminalvård, åklagare och domstolsväsen. Det är nödvändiga investeringar för att trygga . Den stora utbyggnaden av försvaret har vi redan påbörjat. Bara inom den försvarsbeslutsperiod som det nu gäller skulle vi öka utgifterna . har vi i bred politisk enighet i den här kammaren sagt att vi ska nå av bnp så snart det är möjligt. Detta är stora åtaganden som måste finansieras. En del av de skattehöjningar vi gjorde, inte minst i början av vår regeringstid, berodde på att vi var tvungna att beta av ett budgetunderskott och få tillbaka ordning och reda i de offentliga finanserna för att ha råd att finansiera våra utgifter och klara de kvalitetsförbättringar som är helt nödvändiga att genomföra. Det andra perspektivet är prishöjningar. De helt ofattbara prishöjningarna på el, diesel och bensin har drabbat väldigt många människor och företag. Regeringen har presenterat en lång åtgärdsplan för att möta dessa höjningar. Först gick vi vidare med sänkt dieselskatt på EU:s miniminivå . De första initiativen från i finansutskottet avsåg , men det kanske var bra att vi enades om fem till slut. Vi sa att detta kanske inte räcker och att vi måste ha en drivmedelskompensation. Vi sa att varje person som äger en bil kan få - i glesbygdsområden och stödområden, där man har ännu större behov av bilen. Då valde att säga: Vi ska undersöka om man kan gå under minimiskattedirektivet. Svaret på frågan om vi har lämnat in en ansökan är: Ja, det har vi gjort. Vi väntar fortfarande på godkännande från kommissionen och från de 27 medlemsländerna, som måste rösta ja till att får gå under minimiskattedirektivet. För att vara konstruktiv säger jag så här: har vi sänkt till miniminivån. Om det skulle visa sig att det drar ut väldigt mycket med att få besked och godkännanden från EU, är partierna då beredda att gå med på drivmedelskompensationen, som vi äger helt själva, som vi kan bestämma om i den här kammaren och som kommer ut direkt till dem som har drabbats av höga kostnader? Det här är viktiga frågor. Priserna ökar ju för många grupper. Därför har vi gått fram med att kompensera de fattigaste barnfamiljerna och inte minst de mest utsatta pensionärerna, som också lyftes fram av . Det är en väldigt viktig fråga som jag verkligen hoppas kommer att skötas så snabbt som möjligt. Om man inte ska förbättra för pensionärerna nu i det här tuffa läget, med höjda priser på kaffe, tomater, drivmedel och el, funderar jag på när man egentligen ska göra det. Vi visar alltså att vi är beredda att gå fram med insatser för de skattesänkningar och kompensationer som är möjliga att göra. Människor ska inte behöva bära hela kostnaden för Putins krig mot , som driver upp priserna enormt mycket. Jag hade velat säga något om miljöpolitiken, men eftersom jag bara har kvar på min talartid får jag ta det i mitt nästa inlägg. Ett tips i all välmening till finansministern är att inte klumpa ihop så många interpellationer till en debatt så att han inte hinner svara på de frågor som ställs. Min uppfattning är att det inte är bra att göra så, men det är min personliga reflektion. hann inte svara på en av de centrala frågorna i denna interpellationsdebatt, nämligen vad alla de nya skatter som införts och alla de skatter som och hans regeringskompisar har sagt ska införa får för konsekvenser för svensk ekonomi. Andra interpellanter har också varit inne på det, alltså vad alla nya skatter och alla hot om nya skatter som vi ännu inte fullt ut känner till får för konsekvenser för svenska hushålls ekonomi, för svenska företags konkurrenskraft och för den svenska forskningens innovationskraft. När man plötsligt får sin verksamhet fördyrad, sin innovation bortbeskattad eller lever i stor osäkerhet om huruvida det är värt att satsa på något eller inte eftersom när som helst kan införa en ny skatt som sänker hela idén blir landet mindre konkurrenskraftigt och mindre kreativt, och det blir färre innovationer. På vilket sätt kopplar sin destruktiva och skadliga skattepolitik till de svaga ekonomiska resultaten i ? Arbetslösheten i ligger kvar när den sjunker i EU. Den ligger på i och i EU. När vi såg en nedåttrend i stora delar av så vi att svensk arbetslöshet låg fast. Om man analyserar arbetslöshetens sammansättning mer noggrant är den också problematisk på så sätt att den i allt större utsträckning består av människor har varit arbetslösa . Här borde man stanna upp och fundera på vad den förda politiken betyder för dessa utfall. Det är inte bara den svenska arbetslösheten som är mycket hög i en internationell jämförelse. Vi har också haft en av de sämsta ekonomiska utvecklingarna totalt sett . Det var professor som konstaterade att det svenska tillväxtundret innebar den svagaste tillväxten i hela Europeiska unionen - alltså den urstarka tillväxt som och hans företrädare brukade prata om. Bränsleskatter, flygskatter, bolåneskatt, avvecklat reseavdrag, elektronikskatt och så vidare är inte det enda problemet. En rad nya skatter och skattehöjningar hotar: beredskapsskatt, höjd skatt på att driva företag, höjd ISK-skatt, höjd snusskatt, en engångsartikelskatt, som skulle slå mot alla små fik och restauranger, särskild skatt på skor och kläder och eventuellt återinförd förmögenhetsskatt. Dessutom vill man straffa alla bolånetagare ännu mer genom ett nedtrappat ränteavdrag. Även rutavdraget ska försämras.