ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H910340 · 2022-02-11 00:00:00 — Interpellation 2021/22:340 Stärkta diplomatiska relationer med av (SD) till Utrikesminister (S) , formellt Republiken , är en exemplarisk självstyrande demokrati som fullständigt respekterar rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. och delar dessutom en lång rad centrala värderingar, och viljan är stark från sida att ytterligare utveckla nya förbindelser med andra länder, inte minst likasinnade stater som , i väst. Utöver det faktum att delar fundamentala grundpelare med oss präglas de av en stabil ekonomi som till stor del baseras på högteknologiska varor. Utbildningsnivån bland befolkningen är hög, kriminaliteten låg och de har ett omfattande välstånd bland invånarna. Ur ett internationellt perspektiv är en mycket viktig aktör på världshandelsmarknaden och har såväl fullvärdiga som inofficiella diplomatiska förbindelser med en lång rad länder världen över. Bara i finns 21 så kallade Missions vilka de facto fungerar som ambassader. Trots att är att anse som en betydande internationell aktör i såväl handel som diplomati och dessutom i många avseenden är att betrakta som ett demokratiskt föredöme är de utestängda från många viktiga världsorganisationer. Därtill får de inte sitt rättfärdigade erkännande genom tillräckliga diplomatiska möjligheter, då den diplomatiska representationen inte ses som den ambassad den de facto är. Mot bakgrund av detta önskas utrikesminister svara på följande frågor: Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att verka för att får samma möjlighet till engagemang i exempelvis FN:s olika organisationer som andra länder? Varför får diplomatiska representation i inte en status som är likvärdig andra ambassader? Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att stärka de diplomatiska banden mellan och samt de internationella organ där finns representerat? Kan det bli aktuellt med en förändring i ett-Kina-politiken, mot bakgrund av agerande mot ?
ip · H910342 · 2022-02-14 00:00:00 — Interpellation 2021/22:342 Flyktingstatus och semesterresor till hemlandet av (SD) till Statsrådet (S) är ur migrationspolitisk synvinkel ett unikt land och få länder har i modern tid bedrivit en sådan liberal och ansvarslös migrationspolitik som . Därtill har vi unikt generösa villkor för dem som valt att söka sig till vårt land, vilket ytterligare ökat den svenska attraktionskraften för människor som söker ett bättre liv. I vårt direkta närområde finns som bekant inga krigsdrabbade länder varifrån ett stort antal människor flyr. Det finns inte heller några regimer i vår absoluta närhet som är kända för att använda sig av tortyr, dödsstraff eller på annat sätt utöva systematisk förföljelse av enskilda som innebär en massflykt till vårt land. Det enorma asyltrycket mot har snarare handlat om människor från länder långt ifrån vårt som lockats till just . I vårt land har också mängder av uppehållstillstånd beviljats till människor från världens alla hörn, med hänvisning till att det handlar om människor på flykt. Rätten till asyl garanteras bland annat genom artikel 18 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Asyl är dessutom en rättighet som beviljas till personer som uppfyller kriterierna i om flyktingars rättsliga ställning (). Problemet är dock att går långt utöver de internationella åtaganden som åligger oss. Ett tydligt exempel på det har vi återkommande blivit varse när det rapporterats om så kallade flyktingar som valt att semestra i sina hemländer. I samband med evakueringen av personer med svenskkoppling från blev företeelsen en ytterst relevant fråga att återigen lyfta. Statsrådet önskas svara på följande frågor: Anser statsrådet att personer som innehar uppehållstillstånd till följd av att de av flyktingskäl inte anses kunna vistas i sitt hemland kan behålla sin flyktingstatus även i de fall de åkt till sitt hemland på semester, och om inte, vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta? Hur menar statsrådet att nuvarande hantering av uppehållstillstånd rimmar med asylrätten när människor som inte har skyddsbehov ändå har flyktingstatus i , och är statsrådet beredd att ta några initiativ med anledning av det som har framförts? Kommer statsrådet att vidta några generella åtgärder mot bakgrund av det faktum att personer med flyktingstatus åkt på semester till sina hemländer?
ip · H910343 · 2022-02-14 00:00:00 — Interpellation 2021/22:343 Återkrav inom assistansersättningen av (KD) till Socialminister (S) Efter en lagändring i socialförsäkringsbalken kan rikta återkrav mot assistansanordnare. Återbetalning ska enligt 108 kap. 2 § andra stycket socialförsäkringsbalken bland annat ske om anordnaren insett eller skäligen borde ha insett att assistansersättningen utbetalats felaktigt eller med ett för högt belopp. Det är rätt och riktigt. Pengarna inom assistansersättningen ska tillgodose ett verkligt behov av assistans. En insats som för den enskilde är så avgörande, men som utgör en avsevärd kostnad för skattebetalarna, måste självklart noggrant följas upp och utvärderas regelbundet. De senaste årens ökning av organiserad brottslighet riktad mot olika välfärdssystem inklusive assistansen riskerar dessutom att medel som avsätts för personer med mycket omfattande stödbehov i stället hamnar i skrupellösa människors fickor utan att något vårdbehov tillgodoses. Det är oacceptabelt. Undertecknad har dock nåtts av oroande rapporter ifrån seriösa assistansbolag om att regelmässigt begärt återkrav av assistansersättning, inte sällan miljonbelopp, även om assistansanordnaren inte känt till felet utan handlat i god tro. Enligt en rapport från Fremia [1] har det i enskilda ärenden förekommit att i samband med begäran av återkravet uttryckligen har angett att orsaken till den felaktiga utbetalningen ligger hos . Myndigheten har med andra ord gjort en felaktig bedömning och beviljat assistans på felaktiga grunder. Trots detta ställs den enskilda assistansanordnaren som återbetalningsskyldig. är djupt kritiska till denna hållning. Det är fullt rimligt att en assistansanordnare ska kunna förlita sig på och utföra assistans utifrån de beslut som myndigheten utfärdar. Det är därför en märklig hållning att regelmässigt ställer återkravet mot anordnaren trots att myndigheten gör bedömningen att assistansanordnaren varit i god tro. För de seriösa assistansanordnarna kan det bli mycket kännbart när när som helst kan kräva tillbaka pengar som redan har använts till beviljad personlig assistans. Det handlar om pengar som inte längre finns eftersom de redan använts till utförd assistans, inte sällan . Assistansen har dessutom beviljats av myndigheten själv. Denna myndighetsutövning riskerar att slå ut den seriösa assistansbranschen, vilket vore mycket olyckligt. anser därför att det är angeläget att omgående säkerställa rättssäkerheten kring hantering av återkrav av assistansersättning. Baserat på ovanstående önskar jag ställa följande frågor till socialminister : Anser ministern att det är rimligt att ställer återkrav på en assistansanordnare trots att denna i god tro har utfört assistans i enlighet med myndighetens eget beslut, eller avser ministern att vidta några generella åtgärder för att ändra den berörda lagstiftningen eller för att på annat sätt förhindra att så sker? Ser ministern och regeringen behov av att säkerställa rättssäkerheten kring hantering av återkrav av assistansersättning, och vilka generella åtgärder är ministern och regeringen villiga att vidta för att återupprätta rättssäkerheten?
ip · H910345 · 2022-02-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:345 Äganderätten för skogsägare av Boriana (M) till Statsrådet (S) om skärpning av kunskapskraven på skogsägare när det gäller hänsynen till fridlysta arter vid skogsbruk kommer att omöjliggöra skogsbruk under stora delar av året. Skogsägarna måste visa att man tar hänsyn till varje fågel på individnivå. skriver följande: ”är tydlig med att det ligger ett kunskapskrav på den som planerar att avverka eller göra andra åtgärder i skogen. Det innebär att det är markägaren eller verksamhetsutövaren som bär ansvaret för att ta reda på vilka arter som finns i skogen och se till att arterna inte skadas vid exempelvis en avverkning.” Det är en tydlig förflyttning av ansvaret till den enskilde skogsägaren. I dagens skogspolitik är målen produktion och miljö likställda. Skogsägare är beroende av biologisk mångfald och att naturen fungerar, men också av att kunna bedriva skogsbruk. Vidare är beslut ett allvarligt ingrepp i äganderätten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att har överimplementerat EU:s artskyddsdirektiv, och om ja, vilka åtgärder statsrådet är beredd att vidta för att inte hindra svenska skogsägare från att bedriva ett rationellt skogsbruk? Är statsrådet beredd att vidta åtgärder, och i så fall vilka, för att försvara den grundlagsskyddade äganderätten?
ip · H910346 · 2022-02-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:346 Flyttande av gods till insjöfarten av (SD) till Infrastrukturminister (S) Inlandssjöfarten har inte tagit fart trots att det finns fantastiska möjligheter till stadsnära transporter på framför allt . I området runt kan sjöfarten med fördel nyttjas av pråmtrafik för byggnadssektorn och även för andra ändamål som transporter av containertrafik mellan till exempel Norviks hamn och Mälarhamnarna. Nio av tio varor kommer till Sverige sjövägen. De flesta av dessa varor ska till och . Om varorna transporteras direkt till Norvik Hamn och sedan vidare i till Mälarhamnarna avlastar det de hårt belastade vägarna och järnvägarna i och övriga . Inlandssjöfarten skulle kunna bidra till en mer hållbar landinfrastruktur. gjorde containerfartyget sin premiärtur för den nya rutten mellan och med målet inställt på att trafikera leden , men så blev det inte. Det blev inte mer än premiärturen, en tur som haft potential att avlasta vägarna med cirka 1 000 lastbilar . Det finns en vilja att få igång trafik på de inre vattenvägarna, och försök har gjorts, men avgifter på transporterna har varit så höga att det inte funnits ekonomi i transporterna. Regeringen pratar ofta om att man vill flytta gods från väg till järnväg och sjöfart, och med det vill jag fråga infrastrukturminister Vad gör ministern och regeringen för att flytta gods till insjöfarten?
ip · H910347 · 2022-02-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:347 Ökad andel sjötransporter av (SD) till Infrastrukturminister (S) har en av världens längsta kuster, och ser man till hur landet är placerat på världskartan är det nästan att betrakta som en ö. Av befolkning bor av befolkningen inom från kusten, och bor inom från kusten. Att det bor så många längs kusterna har sin naturliga förklaring då det förr inte fanns bra vägar och det var enklare att frakta gods på vatten. Sedan är det också vackert utmed kusten. Med tanke på att har en av världens längsta kuster och över 50 hamnar med kapacitet att kunna ta mot mycket mer trafik är det förvånande att av inrikestransporterna av gods sker med sjöfart. Utrikestransporterna ser helt annorlunda ut; där är det enligt VTI, , som sker via sjöfart. Genom att öka inrikestransporter via sjöfarten minskas behovet av andelen långväga vägtransporter, vilket ger en bättre trafiksituation och miljö. Hamnarna finns, farlederna finns, men trafiken saknas. Detta trots att regeringen ofta framhåller att man har som ambition att flytta gods från väg till järnväg och sjöfart. Jag vill därför fråga infrastrukturminister : Vad gör ministern och regeringen och för att öka andelen sjötransporter och minska de långväga vägtransporterna?
ip · H910348 · 2022-02-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:348 Fler fartyg under svensk flagg av (SD) till Infrastrukturminister (S) presenterade sin infrastrukturplan för , och man kan konstatera att planen har stora brister. Utöver att satsningar på sjöfarten lyser med sin frånvaro är det tydligt att både väg- och järnvägsunderhållet alltjämt är för litet, trots att mer pengar avsatts för underhåll. skriver själva att nedbrytningen av vägar och järnvägar är större än de insatser som sätts in för underhåll. Det betyder att både järnvägsnätet och vägnätet kommer att vara i sämre skick vid planperiodens utgång än de är , en mycket märklig ordning. Regeringen och dess myndighet medger utan omsvep att man accepterar denna kapitalförstöring utan att sätta in nödvändiga åtgärder. Regeringen framhåller gång på gång att man avser att flytta gods från väg till järnväg och sjöfart. Men varför saknas satsningar på sjöfarten? För mig som arbetat i hamnen gör det ont när jag hör regeringen tala sig varm för sjöfarten medan det i verkligheten inte händer någonting alls. Det mest skrämmande är att om sjöfarten skulle stanna upp, då tar det inte innan butikshyllorna börjar gapa tomma och våra exportföretag får dra ned på produktionen. Med tanke på hur mycket gods som med fartyg fraktas till och från och hur viktig sjöfarten är för är det hög tid att regeringen genomför ordentliga satsningar på att utveckla förutsättningarna för sjötransporter. Vidare är det angeläget att säkerställa att vi nationellt har både tillgång till och förmåga att genomföra sjötransporter. Avseende det senare torde en lägsta anständig nivå vara att den svenska sjöfarten ges verktyg och förutsättningar för att konkurrera med jämbördiga villkor som erbjuds av andra nationer på den globala marknaden. behöver ge större incitament för att fler ska vilja flagga in sina fartyg under svensk flagg. Detta inte minst nu när säkerhetsläget i vår direkta omvärld försämras. Det finns fördelar i krigstid för vårt försvar att kunna nyttja fartyg för transporter. Med en större svensk flotta ges det också fler möjligheter till direkta och indirekta arbetstillfällen och utbildningstillfällen/praktikplatser. Jag var själv med 2019 när infrastrukturministern firade in flaggningen av det 100:e svenskflaggade fartyget och optimismen flödade, men vad har hänt ? Antalet svenskflaggade fartyg är fortsatt runt 100. Jag vill med anledning av ovanstående fråga infrastrukturminister : Har ministern och regeringen ambitionen att öka andelen svenskflaggade fartyg, och vad gör ministern och regeringen i så fall för att åstadkomma detta?
ip · H910349 · 2022-02-16 00:00:00 — Interpellation 2021/22:349 Utebliven justering av skatten på bränsle av (SD) till Finansminister (S) När reduktionsplikten infördes var det mot ett löfte om att skatten på bensin och diesel skulle justeras ned om reduktionsplikten höjde drivmedelspriserna. Detta beskrevs bland annat i regeringens promemoria Reduktionsplikt för minskning av växthusgasutsläpp från bensin och dieselbränsle. Så har inte skett. Bilisterna har drabbats av stora kostnadsökningar. Så inleds ett pressmeddelande från M . Bränslepriserna i är en tung börda för privatbilister, men också för landets åkerier. har världens högsta dieselpris, och vid horisonten kan vi se ytterligare prisökningar på grund av den planerade höjningen av reduktionsplikten. Löftet till landets bilister har ännu inte infriats, och med rätta ställer sig bilister och åkeriägare frågan: Varför? Med hänvisning till texten ovan vill jag ställa följande fråga till finansminister : Avser ministern och regeringen att sänka energiskatterna i enlighet med det löfte som utställdes i samband med införandet av reduktionsplikten?
ip · H910350 · 2022-02-16 00:00:00 — Interpellation 2021/22:350 Extratjänster av (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Nya siffror från visar att av dem som får en subventionerad extratjänst i får ett riktigt arbete efter avslutad insats. har åtskilliga miljarder kronor av skattebetalarnas pengar satsats på arbetsmarknadsåtgärder, trots usla resultat. Det är sju förlorade år för samhället men även för individerna som inte har fått arbete efter avslutad insats! Misslyckandet är totalt. Extratjänsterna sjösattes och beskrevs då som universallösningen för att nå full sysselsättning. I stället blev det mest pysselsättning och låtsasjobb. I socialistiskt styrda ertappades kommunledningen så sent som med att gömma arbetslösa i meningslösa åtgärder för att på det sättet cyniskt skyffla över kostnaden för försörjningsstöd på staten. I kommun granskades dessutom extratjänsterna av . Facit: Endast en tredjedel av de arbetslösa utförde en meningsfull aktivitet på en arbetsplats; resten satt och fikade på arbetsmarknadskontoret. Nya siffror från visar att resultatet har blivit än sämre. I får en anställning utan subvention efter avslutad insats. Det är ett underbetyg för extratjänsterna som sådana, men också förkastligt sett till slöseri med skattemedel. kostade extratjänsterna , pengar som helt sonika kastas i sjön. I den av antagna budgeten avvecklas extratjänsterna, och inga nya deltagare får tilldelas en extratjänst. Det är sju förlorade år för skattebetalarna. Uppföljning efter avslutad extratjänst, 2018–2021, , andel av samtliga Anmärkning: Underlaget omfattar perioden januari–september. Antal och andelar är avrundade till närmaste hundratal respektive ental. Källa: Arbetsförmedlingen samt egna beräkningar Antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska utbildningar sjunker kraftigt i , vilket redovisades vid ett möte med , och Arbetsförmedlingen. Det beror på att insatsen Krom inte har skalats upp tillräckligt snabbt. De privata matchningsföretagen signalerar om en kraftigt ökad efterfrågan på arbetskraft hos sina kunder men får inte tillräckligt många anvisade från Arbetsförmedlingen enligt dagens regelverk. Budskapet från företagen på mötet med Arbetsförmedlingen, och var: Vi kan förmedla mängder av arbeten om vi bara får tillgång till de arbetssökande. Med anledning av ovanstående frågar jag arbetsmarknads- och jämställdhetsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka arbetsmarknadsutbildningarna så att fler kommer i jobb? Vad kan ministern vidta för åtgärder för att öka volymerna till de privata matchningsföretagen?
ip · H910351 · 2022-02-18 00:00:00 — Interpellation 2021/22:351 Skottpengar på skarv av (SD) till Statsrådet (S) Skarvbestånden behöver minska kraftigt. Skarven, som i utgör en ansenligt stor population med många häckande par, påverkar fiskbestånden negativt, skapar sanitär olägenhet för friluftslivet och reducerar skog och natur där fåglarna häckar. Det är viktigt med åtgärder mot allvarlig skada på fiske, fiskeredskap och växtlighet. Skarvens hot mot fiskbestånd som är rödlistade eller extra betydelsefulla för ekosystemet måste hållas efter. Skarvkolonier som bildas ska reduceras inom och i närheten av fredningsområden för fisk samt i närheten av bostadshus. Att kolonierna lever på platser där de orsakar minst skada och olägenhet skulle minska konflikterna. Viktigt är också fleråriga tillstånd för skyddsjakt och användandet av andra jakt- och skrämselmetoder som komplement till den jakt med skjutvapen som bedrivs. Effektiva metoder har visat sig vara oljering och prickning av ägg. Men det är inte tillräckligt. För att ytterligare reducera skarvens härjningar måste incitament skapas för att nå upp till de kvoter som delas ut vid skyddsjakter. uttrycker nu forskare vid SLU och fiskarnas branschorganisationer krav om att införa skottpengar på skarv. I ett öppet brev till generaldirektörerna för , och Havs- och vattenmyndigheten framför Fiskares , , krav på skottpengar på skarv. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att införa skottpengar på skarv?
ip · H910352 · 2022-02-18 00:00:00 — Interpellation 2021/22:352 En nationell hälsofrämjande strategi av (M) till Socialminister (S) Aldrig förr har det varit mer aktuellt att aktivt arbeta för ett mer hälsosammare . läggs en fjärdedel av hälsoinvesteringar på klinisk vård som bara en hundradel läggs på förebyggande satsningar på befolkningens hälsobeteende. Sundare levnadsvanor i befolkningen som helhet skulle kunna förebygga av hjärtkärlsjukligheten och av cancersjukligheten. Forskning visar att barn och unga blir mer och mer stillasittande. Övervikt och fetma är ett växande problem i . Att barn och unga är fysiskt aktiva är en avgörande del för att hälsan i individuellt och generellt ska kunna förbättras. Aktiva barn och unga blir aktiva vuxna. Så många som en av tio fyraåringar i har övervikt eller fetma. Siffran ökar med stigande ålder och bidrar till både fysisk och psykisk ohälsa. Det finns få områden som är så breda och i behov av fler samarbeten mellan olika organisatoriska stuprör och sakfrågor som hälsofrämjande insatser och som därmed lämpar sig bättre för ett långsiktigt strategiarbete. Ett aktivt hälsofrämjande preventionsarbete borde få mer plats på den politiska agendan då det borde ses som en investering med god avkastning. För varje investerad krona ger det . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Är ministern och regeringen beredda att ta ett helhetsgrepp och prioritera det förebyggande arbetet och arbeta för en nationell hälsofrämjande strategi? Är ministern och regeringen beredda att aktivt hitta breda lösningar över flera departement för att få en långsiktig samverkan för ett hälsosammare ? Är ministern beredd att sätta det preventiva och hälsofrämjande arbetet högt på den politiska agendan?
ip · H910353 · 2022-02-18 00:00:00 — Interpellation 2021/22:353 Förebyggande arbete gentemot seniorer av (M) till Socialminister (S) Det är fantastiskt att vi lever allt längre och dessutom i många fall adderar fler friska och aktiva år till våra liv. När man har levt länge är man rik på antal levda år, kunskap och livserfarenhet. Det är dags att vi ser på årsrika personer med nya ögon. Vi måste bättre ta till vara all den kunskap och erfarenhet som seniorer besitter. Forskning visar att såväl lärande som utveckling och kreativitet är möjligt långt upp . Med nya höft- och knäleder, starroperationer och hörapparater ges nya möjligheter till aktivt och friskt liv. behöver gå från reaktivt till proaktivt arbetssätt inom både hälso- och sjukvården och omsorgen. I korthet innebär det att vi ska arbeta mer förebyggande, och denna förändring faller tillbaka på det andra målet för äldreomsorgen om ”bibehållet oberoende”. Det finns metoder för att upptäcka benskörhet . Det är att arbeta proaktivt. Genom en enkel röntgenbild som tas av tänderna vid sedvanligt besök hos tandläkare, tandsköterska eller tandhygienist kan man mäta bentätheten och få ut ett värde som berättar om personen i fråga riskerar att lida av benskörhet. När man väl vet detta kan läkare eller annan vårdpersonal också sätta in åtgärder, exempelvis styrketräning som förebygger benskörhet. Genom hjälp av dietist kan en bra kost ordineras så att undernäring undviks. Genom sociala aktiviteter förebygger vi ofrivillig ensamhet. En tredjedel av alla demenssjukdomar skulle kunna förebyggas genom att vi gör små förändringar i hur vi lever. Det proaktiva och förebyggande arbetssättet behöver prioriteras högre. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att ta några initiativ för att verka för att en nationell hälsofrämjande strategi för seniorer ska tas fram? Avser ministern att ta några initiativ till att genomföra en genomlysning av kommunernas frivilliginsatser rörande ofrivillig ensamhet? Avser ministern att ta några initiativ för att fysisk aktivitet på recept, FaR, ska inriktas på seniorer som särskilt inte alls, eller väldigt sällan, genomför fysiska aktiviteter? Är det ministerns avsikt att ta initiativ eller vidta åtgärder för att införa en nollvision för fallskador i ?