ip · H910402 · 2022-03-17 00:00:00 — Interpellation 2021/22:402 Beslut om en ny gruva i av (C) till Näringsminister (S) I av ökande oro och otrygghet, men också när IPCC rapporterar att världens länder behöver vidta än mer kraftfulla åtgärder för att klara av klimatåtaganden, krävs det modiga ledare. Ledare som pekar ut en väg framåt, en väg där kan vara ledande för en trygg, säker och hållbar omställning. Inte minst gäller detta i vår egen basindustri. Här har gruvnäringen en viktig roll att spela. Genom att bryta i i stället för i krigförande länder, länder där skyddet för mänskliga fri- och rättigheter är begränsat och där anställningsvillkoren för gruvarbetare lämnar en hel del övrigt att önska, ökar också trygghet och säkerhet. Landets sårbarhet minskar och självförsörjningsgraden ökar. importerar järnmalm netto för . Av det står för och för per . När det gäller stål är EU världens största importör. importerade EU stål från länder som (), (), () och (). står för av den järnmalm som bryts i . Vi har världens hårdaste miljölagstiftning och en arbetsrätt vi är stolta över med kontrollerbara arbetsförhållanden för medarbetare. Till detta kommer korta transporter och ett högt järninnehåll i magnetiten, som minskar utsläpp och energiåtgång vid förädling. Till detta kommer även tillgång till energi som är avsevärt mer hållbar än i många andra länder. Det svenska järnet gör oss mindre beroende av och . Givet detta är det av stort värde att svensk gruvnäring utvecklas och att nödvändiga beslut fattas så snabbt det går. Ett beslut som dragit ut väldigt mycket är ansökan om koncession enligt minerallagen för området Kallak utanför . Den tilltänkta gruvan i beräknas ha järnmalm i 30–efter att gruvan öppnats. Vad som sedan väntar återstår att se. Järnmalmen i Kallak behövs i och den behövs i , kanske särskilt för att minska vårt beroende av malm från omvärlden men också för att bidra till utbyggnaden av vägar, hus och vindkraftverk. Exempelvis behöver varje enskilt havsbaserat vindkraftverk enorma mängder stål. Vid ett besök i näringsutskott lovade näringsministern att ett beslut om koncession enligt minerallagen avseende ny gruva i utanför var närstående. Ministern uppgav att ett beslut skulle fattas efter . I en interpellationsdebatt i fick näringsministern frågan om regeringen avser att fatta beslut om gruvprojektet i Kallak och om ministern anser att mer underlag eller beredande åtgärder krävs, och i så fall vad, innan regeringen säger ja eller nej till en gruva i . Näringsministern svarade bland annat följande: ”Vi är mitt i slutskedet av beredningen av ärendet. Vi har gett två samiska organisationer möjlighet att yttra sig om handling . En av dem, , bad om anstånd till med att lämna sitt svar. Jag har tyckt att det är rimligt, eftersom det är ett ganska omfattande material de ska svara om. Därefter avser jag att i närtid ta ett beslut i frågan.” Jag och alla vi här i vet att regeringen kan fatta beslut snabbt om den så önskar. Det har regeringen visat i ärenden om speciallagstiftning för kalkbrytning på , mellanlagring av uran utanför och i frågan om slutförvaret utanför Forsmark i norra . Dessa är bara några få exempel på kontroversiella men nödvändiga beslut där regeringen trots många motstående intressen kunnat fatta beslut. Något beslut om eventuell koncession enligt minerallagen för en tilltänkt ny gruva i har däremot inte fattats. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : När avser regeringen att fatta ett beslut om koncession enligt minerallagen för en tilltänkt ny gruva i utanför , och finns det någonting som förhindrar att ett beslut fattas i omedelbar närtid?