ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H910307 · 2022-01-31 00:00:00 — Interpellation 2021/22:307 Vägen som brottsplats av (SD) till Finansminister (S) I en rapport med rubriken hot mot operativa verksamhet beskrivs en allvarlig situation vid våra gränser. Grov eller synnerligen grov smuggling sker i många olika trafikflöden. Vägen är en tillgång och en förutsättning för kriminella nätverk som smugglar narkotika, vapen, människor, stöldgods eller annat i den palett av varor eller tjänster som ingår i de kriminellas verksamhet. Rapporten är bra utformad och man förstår de problem står inför och att de rimligen måste tilldelas mer resurser för att klara uppdraget. Den sista meningen i en av bedömningar är tydlig på den punkten: ”Om denna utveckling går snabbare än förmåga att snappa upp förändringen och anpassa verksamheten kan det ökande och mer komplexa varuflödet utgöra ett hot mot operativa verksamhet.” Vidare konstaterar följande: ”Kriminella nätverk som smugglar såväl narkotika, vapen, alkohol som tobak nyttjar det legala flödet och dess strukturer för att minska risken för upptäckt och maximera vinstmarginalerna. De infiltrerar företag och etablerar egna företag för att undgå upptäckt. Olika affärsvarianter inom logistik- och transportbranschen utnyttjas, vilket suddar ut linjen mellan legal och illegal verksamhet.” Rapporten sätter ljuset på ett problem som varit känt , nämligen att kriminella nätverk nyttjar våra logistikflöden för att effektivisera sin verksamhet. kan naturligtvis inte stå ensamma i kampen mot den kriminella affärsverksamheten, det krävs även en rejäl upprustning av vägkontrollerna i landet. De kriminella nätverken har haft fri ”etableringsrätt” och har kunnat bygga upp en omfattande verksamhet i vårt land. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern och regeringen att ge ytterligare resurser? Avser ministern att verka för ökad samverkan mellan och polisen för att stoppa de kriminella gängen på vägarna?
· H910299 · 2022-02-15 20:44:13 — Det är därför som vi nu satsar mer än någonsin på elektrifiering. Jag leder , och det är otroligt spännande att se hur snabbt det nu går att elektrifiera fordonsflottan men naturligtvis också de tunga fordonen framöver när vi bygger ut laddinfrastrukturen. måste det på samma sätt säkerställas att vi nu får tillräcklig kapacitet i järnvägssystemen från , från Norrbotniabanan eller ned till Sydostlänken och . Det är otroligt viktigt. Jag tycker att har en viktig poäng i interpellationen som jag vill lyfta fram. Det handlar om hur förändringarna som vi har sett , inte minst under pandemin, kan komma att påverka framöver. Jag är också teknikoptimist. Det är både och jag. Jag gillar digitalisering och ny teknik. Men jag ser också hur digitaliseringen leder till minskat resande eller förändrat resande. Det kommer att kunna påverka behovet av infrastruktur och vilken typ av satsningar som vi ska göra framöver. Delar av det redovisar . Men jag tror att vi ska vara ärliga och säga att vi alla kommer att få följa detta och se på vilket sätt det påverkar utvecklingen av infrastrukturen framöver. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H910313 · 2022-02-02 00:00:00 — Interpellation 2021/22:313 Utökad preskriptionstid för arbetsmiljöbrott av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Vid utredningar av arbetsmiljöbrott involveras flera myndigheter: , och . Utredningstiden är ofta lång, och den genomsnittliga utredningstiden för brottet ”vållande till annans död på arbetsplats” är betydligt längre än en utredning om vållande till annans död som inte har samband med någon arbetsplats. Utredningsläget är komplicerat utifrån sakfrågans natur. Entreprenader sker ofta i flera led, och tekniskt kan det vara komplicerade orsaksförlopp och även komplicerade organisatoriska förhållanden som råder. Det är ofta flera aktörer involverade, och det är i skarven mellan aktörerna som utredningsläget försvåras. Utifrån den samlade bilden av problematiken i dessa utredningar behöver preskriptionstiden utökas. Preskriptionstiden för normalgraden av arbetsmiljöbrott är . Vid grova brott är den . Dessa preskriptionstider är för korta, och preskriptionstiden bör utökas till det dubbla, det vill säga för normalgraden samt för grova brott. Detta är en fråga som varit aktuell och som önskats av många parter. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Tänker ministern verka för att regeringen lämnar förslag om utökade preskriptionstider för arbetsmiljöbrott?
ip · H910315 · 2022-02-02 00:00:00 — Interpellation 2021/22:315 Dödsskjutningarna av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Under årets första månad sköts sju personer till döds i . Detta gör till den tredje dödligaste månaden sett till skjutvapenvåld . I en kommentar till benämner kriminalkommissarie läget som akut och säger att läget varit akut . Även på detta politikområde går trenden åt helt fel håll, och i denna fråga är Socialdemokraterna inte ensamt ansvariga för att skapa den situation som vi nu befinner oss i. Även tidigare regeringar borde agerat då det varit alldeles uppenbart att situationen är på väg åt fel håll. När presenterade sin rapport om det dödliga skjutvåldet i kunde de, i en jämförelse med 22 andra europeiska länder, visa att rört sig från botten till toppen av gällande dödligt skjutvåld. , när statsrådet tog över rollen som justitieminister, hade 19 dödsskjutningar, vilket då var den högsta siffran under ett kalenderår i modern tid. har detta rekord slagits eller tangerats sex gånger under Socialdemokraternas vid makten. har siffran legat på hela 47 dödsskjutningar . Med sju skjutningar bara riskerar 2022 att bli det värsta året . Den 147-procentiga ökningen av antalet dödsskjutningar under statsrådet tid som justitieminister ser ut att kunna bli ännu värre än den Europatopp som befinner sig i. Med bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att stävja utvecklingen gällande dödsskjutningar i ?
ip · H910317 · 2022-02-02 00:00:00 — Vi har varit tydliga i direktiven till - man ska titta på olika sätt att öka trafiksäkerheten utan att för den skull generellt sänka hastigheten på längre vägar. En väg att gå - och det var det vi gjorde i den föregående nationella planen - är att vi från nationell nivå hjälper regionerna och länsplanerna med att finansiera mitträcken. Det är tufft om utrymmet i länsplanerna. Även om vi nu ökade från regeringens sida är det en tuff utmaning att se till att pengarna räcker till allt. Då kan vi skjuta till medel nationellt för att finansiera till exempel fler mitträcken och på det sättet bibehålla eller till och med öka hastigheten och undvika att trafiksäkerheten försämras. I övrigt anser jag att det är viktigt att vi fortsätter att ha en debatt om hur besöksnäringen kan utvecklas. Vi får väl se om vi möts i Jämtlandstriangeln, längs cykelvägarna eller i . Det återstår att se, men tack för en bra debatt! Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H910319 · 2022-02-03 00:00:00 — Interpellation 2021/22:319 Inre utlänningskontroller av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Utvisningar av utlänningar som av olika skäl ska utvisas har aktualiserats , inte minst efter att häpnadsväckande siffror rapporterats från och . rapporterades att polisen har 18 000 öppna ärenden om verkställighet av utvisningsbeslut och att över 10 000 utlänningar avvikit och gått under jorden. Polisens arbete med inre utlänningskontroller har varit hårt kritiserat från Socialdemokraterna och inte minst själv. I en aktuell debatt om inre utlänningskontrollen och id-kontroller i kollektivtrafiken repeterades kritiken i samtliga anföranden av mot en skrivning i Alliansregeringens regleringsbrev till om att ”påtagligt öka antalet inre utlänningskontroller”. menade att problemet i samband med att illegala vistas i var att oseriösa företagare kan utnyttja illegala som billig arbetskraft och att polisens resurser skulle gå till att sätta dit dessa företagare, inte att leta efter illegala i sig. Vidare har uttalat i medier att polisens resurser borde gå till att prioritera bostadsinbrott framför inre utlänningskontroller. Efter att Socialdemokraterna bildade regering minskade antalet inre utlänningskontroller, och arbetet riktade i stället in sig mot arbetsgivare. ökade invandringen kraftigt och genererade fler utvisningsbeslut och inte minst fler ärenden till polisen om personer som avvikit från ett utvisningsbeslut. Några kända problem med verkställande av utvisningsbeslut, utöver att inre utlänningskontroller minskat i omfattning och inte utvecklats nämnvärt i arbetsmetod, är att antalet förvarsplatser inte är tillräckligt, att polisen inte fått möjlighet att tvångstesta utlänningar för exempelvis covid-19 om det krävs av mottagarlandet. Inte heller har arbetet utvecklats när det gäller under vilka former förvar kan användas för att uppmuntra till frivilliga återvändanden när mottagarländer nekar att ta emot tvångsutvisningar. har dessutom bland annat tillkännagett för regeringen att polisen ska få befogenhet att tvångstesta utlänningar inför utvisningsbeslut för exempelvis covid-19 för att underlätta utvisningar där mottagarländer kräver det. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till justitie- och inrikesminister : Det har gått tillkännagivande om tvångstester, så varför har regeringen inte hörsammat vilja och därmed underlättat polisens arbete med utvisningar? Ska utlänningar vars mottagarländer vägrar ta emot tvångsutvisade kunna vistas fritt i vårt land, eller tänker regeringen vidta någon åtgärd som begränsar dessa utlänningars rörelsefrihet, exempelvis med slutet förvar? Mot bakgrund av att tiotusentals utlänningar gått under jorden, avser regeringen att uppdra till att påtagligt öka antalet inre utlänningskontroller samt att låta kompetens avgöra hur man bäst når den målsättningen?
ip · H910323 · 2022-02-04 00:00:00 — Interpellation 2021/22:323 Den hårt drabbade gränshandeln av (SD) till Näringsminister (S) spenderade norska besökare i den svenskadetaljhandeln och bidrog till att skapa 7 200 arbetstillfällen i . Pandeminmedförde att dessa siffror i princip eliminerades. I takt med att samhälletöppnades upp fick gränshandeln möjlighet att sakta komma på fötter. Nyarestriktioner slår nu stenhårt mot den handel som betyder så mycket för orternautmed gränsen mot . I och med att lättade på sina inreserestriktioner var detmånga kommuner längs med gränsen som fick hoppet tillbaka. Kunderna vändeåter, och handelsföretagen kunde anställa personal för att ta emotnorska besökare. När nu både och väljer inreserestriktionerframför samverkan försätter man återigen gränshandeln i dvala. Gränshandeln bidrar med så mycket mer än bara intäkter för näringslivet, ochkonsekvenserna av restriktionerna blir onödigt negativa för kommuner ochsamhället i stort. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur ämnar regeringen agera för att rädda företag och handeln mellan och
ip · H910325 · 2022-02-04 00:00:00 — Interpellation 2021/22:325 Besöksnäringens kris av (M) till Näringsminister (S) och fram till pandemin växte besöksnäringen mycket kraftigt över hela landet. Sysselsättningstillväxten var så stor i näringen som på övriga arbetsmarknaden. Skapandet av nya jobb fick ett tvärt slut när pandemin slog till, och antalet löntagare i näringen har minskat med 52 000 personer. införde regeringen de första begränsningarna till följd av coronapandemin när antalet deltagare vid allmänna sammankomster och offentliga tillställningar fick ett tak. Där och då kunde ingen förstå vilka enorma effekter coronaviruset skulle få på det svenska samhället eller den svenska besöksnäringen. Det vi nu vet är att det blev starten på besöksnäringens värsta kris sedan . Tiotusentals människor runt om i hela landet har förlorat sina jobb. Företag som varit framgångsrika och sunda har tvingats i konkurs. Entreprenörer har fått se sina livsverk gå i spillror. Just när vi trodde att samhället i allmänhet och besöksnäringen i synnerhet var på väg att återstarta så slog omikron till, och återigen fick den redan sargade besöksnäringen ta stryk. Nya restriktioner har införts som drabbat branschen , och än har inga stöd betalats ut. Besöksnäringens kris är långt ifrån över, den har bara förvärrats. I och med de senaste restriktionerna är nu alla reserver slut hos de flesta i branschen. Bara i mitt hemlän handlar det om över 1 600 människor som förlorat jobbet under pandemin. Antalet löntagare i näringen har minskat från drygt 9 300 före pandemin till strax under 7 700 under pandemin. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att den så viktiga besöksnäringen ska överleva pandemin?
ip · H910327 · 2022-02-04 00:00:00 — Interpellation 2021/22:327 En folkräkning av (SD) till Finansminister (S) Hela det svenska välfärdssystemet vilar på premissen att myndigheterna vet vem som är vem, att exempelvis folkbokföringsregistret väsentligen återspeglar verkligheten och att människor som omfattas av systemen uppger korrekta uppgifter. Det är ett system som bygger på ömsesidig tillit i samhället. Det innebär att den som har rätt till samhällets stöd får det, att bidrag inte betalas ut till dem som inte har rätt till detta och att alla former av bedrägerier aktivt motverkas. Tillit och kontroll är inte varandras motsatser, tvärtom är ett visst mått av kontroll en förutsättning för att tilliten i samhället ska upprätthållas. publicerade en granskningsrapport , där man konstaterade att ett av problemen med folkbokföringen är minskat incitament att rapportera in korrekta uppgifter till , bland annat på grund av problem på bostadsmarknaden. Andra skäl till felaktigheter i folkbokföringen är flyttningar till respektive från . konstaterar att det saknas kunskap om hur omfattande folkbokföringsfelen är. har uppskattat att cirka 200 000 personer är felaktigt folkbokförda i , men man medger också att det verkliga antalet kan vara mycket högre än så. publicerades en statlig offentlig utredning (SOU 2021:57) om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer där ett antal förslag presenteras i syfte att komma till rätta med problemen. Dessvärre föreslås inte folkräkning i denna utredning. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser regeringen att ta initiativ till en folkräkning så att vi åter får korrekt statistik över hur många och vilka personer som befinner sig i ?
ip · H910329 · 2022-02-04 00:00:00 — Interpellation 2021/22:329 Det svenska jordbrukets konkurrenskraft av (KD) till Statsrådet (S) har många jordbrukare pressats hårt på grund av de allt högre priserna på bland annat el, bränsle, foder och gödsel. Detta är en häxbrygd som skulle kunna leda till en begynnande matkris för vårt land. I en enkät som LRF publicerade visar det sig tydligt att läget är oerhört bekymmersamt för många av lantbrukare. Åtta av tio lantbrukare som medverkar i enkäten svarar att kostnadskrisen påverkat verksamheten negativt eller mycket negativt. Fyra av tio räknar med att minska sin verksamhet , och en av fyra svarar att man redan dragit ned på verksamheten. Många negativa konsekvenser kommer att bli tydliga om vi blir tvungna att öka vår import från länder som producerar mat på ett mindre hållbart sätt än i . Dessutom minskar vår försörjningstrygghet, som enligt livsmedelsstrategin som antogs skulle öka. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet och regeringen vidta för att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft?
ip · H910332 · 2022-02-08 00:00:00 — Jag hoppas att vi nu kan lämna detta bakom oss och i stället satsa på just förebyggande insatser och rehabilitering och på riktigt stödja människor till en bättre hälsa och att också regelverket på olika sätt anpassas för människor med psykisk ohälsa. Jag kommer också att noga följa hur bedömningar överlag sker av personer med psykisk ohälsa. När det gäller just detta med objektiva fynd är det många som upplever att de har drabbats väldigt negativt av dessa utförsäkringar. En sista fråga är: Har regeringen tittat någonting på hur man ska behandla de personer som har utförsäkrats just på basis av objektiva fynd, och om de upplever att de har blivit orättvist behandlade och att det inte har varit en fullgod utredning? Kommer regeringen att titta någonting på det? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tackar för denna viktiga debatt. När det gäller den sista frågan har vi gett ett särskilt uppdrag om att man ska titta på felaktigheter och missförhållanden i rättstillämpningen i fråga om sjukförsäkringen bakåt i tiden. Det är viktigt att detta arbete ger oss underlag för att vi ska kunna bedöma vad regeringen och behöver göra. Det handlar självklart i slutändan om respekten för medborgarna. Det är en viktig aspekt. Det är inte en enkel sak, men vi har inlett den processen och gett ett särskilt uppdrag för att man ska göra en genomlysning av det som har varit och de brister som har funnits i tillämpningen bakåt i tiden. Sjukförsäkringen var under hård attack . Men är jag väldigt glad över att denna negativa trend har brutits. senast har det kommit rapporter om att utförsäkringarna har minskat radikalt. Det är otroligt glädjande, och i slutändan är det glädjande för våra medborgare eftersom detta innebär att människor får tid att rehabiliteras så att de kan gå tillbaka till sitt arbete. Varje gång jag besöker möter jag handläggare som påminner mig om just detta, alltså att om vi ger människor tid att rehabiliteras får de också förutsättningar att återgå till sitt arbete. Det måste vara en av de absolut viktigaste målsättningarna med sjukförsäkringen. Där har vi tagit väldigt bra steg . Men mer kommer att krävas, och vi kommer att behöva följa upp utvecklingen. När det gäller till exempel det flexibla regelverket för deltidssjukskrivning, som infördes , kommer vi att behöva följa effekterna av det och se om det behövs ytterligare åtgärder, som tidigare berörde. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H910334 · 2022-02-09 00:00:00 — Interpellation 2021/22:334 som gruvnation av (M) till Näringsminister (S) har en mer än 1 lång historia av malmbrytning och metallframställning. Uppemot 3 000 gruvor har funnits i , de flesta belägna i Bergslagen. gruvhistoria går tillbaka till 1000-talet. fanns totalt tolv gruvor i drift, varav alla var metallgruvor. Aldrig har intresset för att leta metaller och mineraler varit så litet. Omvärlden vänder sina blickar åt andra håll eftersom har så krångliga och långa ledtider till beslut. Vi måste vända den trenden och göra till en stark gruvnation igen med en hållbar grön produktion och återvinning. Regeringen har i uppdrag att se över prövningsprocesser och regelverk, men det uppdraget verkar dra ut . Min fråga till näringsminister blir därför: När ska ministern se över de långvariga tillståndsprocesserna för provbrytning och miljötillstånd så att blir en stark gruvnation igen?
ip · H910337 · 2022-02-10 00:00:00 — Interpellation 2021/22:337 Konkreta åtgärder mot förföljelse av kristna i av (SD) till Utrikesminister (S) I en skriftlig fråga frågade jag utrikesminister vad hon tänker göra för att förmå talibanerna att upphöra med förföljelse av kristna. Jag hade hoppats på konkreta svar men fick endast ett allmänt resonemang till svar. Bakgrunden är att organisationen i sin årliga rapport har redovisat att talibanernas regim i har gått om den nordkoreanska socialistiska regimen i förföljelse av kristna, som annars länge har legat i topp. Open Doors berättade om beväpnade män som går runt i bostadsområden och dödar människor för deras kristna tro. I det talibankontrollerade är det naturligtvis omöjligt för sådana beväpnade grupper att begå dessa illdåd utan regimens goda minne. är också ett land som tar emot mycket bistånd från , och torde vara ett av få västländer som lyssnar på. Möjligheterna att trycka på och att rädda kristna finns alltså, men ministern redovisar inga åtgärder som riktar sig mot i svaret på min fråga. Faktum är att ministern inte över huvud taget redovisar någon åtgärd som ska hjälpa kristna grupper. Icke-svaret oroar och gör att jag undrar om regeringen gör över huvud taget någonting för kristna grupper. Mot bakgrund av det ovan vill jag fråga utrikesminister följande. Vidtar ministern och den över huvud taget några åtgärder för att förmå att stoppa förföljelsen av kristna i , och kan ministern i så fall redogöra för åtgärderna? Avser ministern i så fall vidta några ytterligare konkreta åtgärder med det syftet?
ip · H910338 · 2022-02-10 00:00:00 — Interpellation 2021/22:338 Begränsningar för näringslivet av (M) till Socialminister (S) Regeringen säger sig vilja värna det fria näringslivet med svenskt företagande. Regeringen säger sig också vilja verka för att vårdsökande ska få hjälp inom hälso- och sjukvården enligt vårdgarantin. Trots detta har regeringen tillsatt en utredning i syfte att begränsa såväl vårdföretagarnas verksamhet som patienternas fria val. Därutöver finns förstås en omfattande risk för att vårdköerna kommer att förlängas i det fall vårdgivarna beläggs med restriktioner när det gäller vilka företag de får teckna kontrakt med samt vilka betingelser som ska råda. Den utredning regeringen tillsätter är fokuserad på hälso- och sjukvården, men det finns förstås alltid en risk att utredningens resultat kan påverka hur regeringen kommer att agera vad gäller andra företag med verksamhet där finansieringen kommer från såväl det offentliga som försäkringar alternativt privatpersoner. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : På vilket sätt avser ministern att agera för att begränsningar av näringsfriheten inom hälso- och sjukvården inte ska leda till att antalet patienter som får vård minskar? På vilket sätt avser ministern att agera för att inte näringsfriheten för vårdföretagarna ska begränsas?
ip · H910339 · 2022-02-11 00:00:00 — Interpellation 2021/22:339 Vätgaslager som ersättning för den planerbara kärnkraften av (SD) till Statsrådet (S) Energiministern har i ett antal sammanhang lyft energilagring i form av vätgas som metod för hur vindkraft ska kunna ersätta kärnkraft. Till exempel uttryckte ministern i den särskilda debatten om de höga elpriserna i i ett av sina anföranden följande: ”Kärnkraften har en kapacitet att leverera mycket el – absolut – och den är planerbar. Men den är jättedyr, och denna kostnad måste tas av någon. Kärnkraften är inte heller någon lösning här och , för det tar decennier att få den på plats. Vindkraften kan man få på plats snabbt, och den levererar mycket el och är billig. Men den är inte planerbar. […] kan man lagra energi i bränslen, till exempel vätgas, för att kunna använda den och få planerbarhet i vindkraften. På det sättet skapas möjligheter för mycket el på plats snabbt och billigt för hushållen och konkurrenskraft.” Denna analys och lägesbeskrivning väcker ett antal frågor, och jag vill därför fråga statsrådet : I vilken skala avser statsrådet och regeringen bygga ut vätgaskapaciteten i syfte att jämna ut toppar och dalar i vinkraftproduktionen? Hur avser statsrådet och regeringen att genomföra förslaget om vätgaslagring? När tror man från statsrådets och regeringens sida att denna kapacitet kan vara på plats? Avser statsrådet att redogöra för finansieringsmodellen för en investering i vätgaslagring? Avser statsrådet att redogöra för hur kalkylerna ser ut gällande den totala prisbilden för ett system med vätgas och vindkraft som alternativ till kärnkraft?