ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H910484 · 2022-05-10 00:00:00 — Interpellation 2021/22:484 Ekocid och Stockholm+50 av (V) till Klimat- och miljöminister (S) genomförs den internationella miljökonferensen + 50 i . Den görs efter att världens första miljökonferens i FN:s regi genomfördes, just i . Då, 1972, använde statsminister begreppet ekocid – brott mot miljön. Året innan hade vänsterns med flera lämnat in den första riksdagsmotionen om ekocid: Om en konvention mot ekocid (motion 1971:336). Då var krig mot exemplet på storskalig miljöförstöring. har frågan dessvärre inte blivit mindre relevant. Storskalig miljöförstöring pågår runt om i världen och rättssystemen brottas med effektiva sätt att ställa de ansvariga till svars. Därför är det hög tid att verkar för att vi får ett effektivt internationellt juridiskt ramverk till skydd av miljön. Vi i vill att begreppet ekocid införs som ett brott i Romstadgan så att storskalig miljöförstöring kan få liknande status som krigsförbrytelser eller brott mot mänskligheten och att det kan drivas inom den , , i . Behoven av bättre juridiska ramverk för att skydda miljön har ökat . Fallen är tyvärr många av storskaliga ingrepp på miljön som skadat ekosystem och livsmiljöer för oöverskådlig tid. Gruvbolag, skogsskövlare, fossila energibolag och andra exploatörer kommer lätt undan. Kvar blir en förstörd miljö och omfattande kostnader som får bäras av hela samhället. En ekocidlagstiftning skulle vara ett viktigt verktyg för att stoppa detta och utkräva ansvar från dem som utarmar miljön, och ett kraftfullt stöd för omställning till en cirkulär ekonomi som respekterar ekosystemens hälsa. Särskilt stor betydelse skulle en internationell lag om ekocid få för fattiga länder med svag miljölagstiftning, som drabbas hårdast av de omfattande miljöbrotten. Glädjande nog har ICC börjat ta sig an miljömål. Det är ett viktigt steg framåt och innebär att vissa miljöfall kan tas upp i domstolen inom ramen för brott mot mänskligheten. Det är bra, men ännu bättre vore en renodlad ekocidtillämpning där alla fall med omfattande miljöförstöring, även om de inte är direkt kopplade till människors välfärd, skulle vara åtalbara. Det skulle skicka en viktig signal om att förstörelse av naturen i sig är ett brott. Många aktörer har uttryckt intresse eller ställt sig bakom kravet om att kriminalisera ekocid inom ICC: Flera stater, till exempel , , , , och : Hela 26 ledande miljö- och utvecklingsorganisationer i , som dessutom kräver att ekocid kommer upp på + 50: Ett flertal svenska företag: Med tanke på att genom lyfte behovet av en internationell ekocidlagstiftning vore det mycket bra tajmning att återigen göra det när står som värd för + 50. Regeringen har även pekat ut gruppen unga som en nyckelgrupp inför + 50 och deras första krav inför konferensen är att kriminalisera ekocid: Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser ministern att i alla relevanta internationella sammanhang verka för att det juridiska ramverket moderniseras så att brott mot miljön, så kallat ekocid, införs som ett brott inom ramen för Romstadgan? Avser ministern att specifikt framhålla behovet av en ekocidlagstiftning under miljökonferensen + 50?
ip · H910487 · 2022-05-11 00:00:00 — Interpellation 2021/22:487 Underhåll på befintliga vägar och järnvägar av (SD) till Infrastrukturminister (S) I en aktuell debattartikel går flera tunga företrädare för arbetsgivare och fackförbund ut och kräver att regeringen ska prioritera underhåll på vägar och järnvägar. Även vd:n för skriver, i en annan debattartikel, om behovet av ökat underhåll på våra vägar. Det skribenterna är eniga om är det stora behovet av underhåll inom befintlig infrastruktur. Även påpekar i sin infrastrukturplan att vägar och järnvägar kommer att vara i ett sämre skick 2033 än de är . Det är anmärkningsvärt att regeringen och dess myndighet med öppna ögon prioriterar bort nödvändigt underhåll på viktig infrastruktur. För , ett land i norra delen av , är fungerande infrastruktur livsviktig för vår basindustri, vår beredskap och våra medborgare, vilket debattörerna så tydligt påpekar. Med anledning av texten ovan vill jag ställa en fråga till infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att agera så att underhåll på befintliga vägar och järnvägar prioriteras?
ip · H910488 · 2022-05-11 00:00:00 — Interpellation 2021/22:488 Det slitna järnvägsnätet av (SD) till Infrastrukturminister (S) Trafikanalys rapport gällande punktlighet på järnväg är en ytterst nedslående läsning. Rapporten visar på hur det slitna järnvägsnätet genererar usla förseningssiffror för järnvägstrafiken. av alla persontåg var försenade . Det är mer än och de sämsta kvartalssiffrorna sedan mätningar började genomföras 2013, enligt Trafikanalys. Sämst på att hålla tidtabellen var långdistanstågen. En tredjedel av dessa var försenade eller inställda. Enligt professor , KTH, beräknas samhällets kostnader för förseningstimmarna landa på cirka 2 miljarder. Utöver detta sjunker tilltron till järnvägen som transportsystem, och förseningarna drabbar pendlarna hårt i sin vardag. Trots betydligt mer pengar till järnvägen har man inte lyckats producera mer underhåll. Resultatet har snarare varit ökad administration, fler tjänstemän, mer byråkrati och kostsamma upphandlingar. Det som behövs är ett rejält krafttag mot den växande underhållsskulden, som enligt nu beräknas till ofattbara 45 miljarder. Oberoende av att vi beslutat att kraftigt höja ramanslaget den kommande tolvårsperioden bedömer att underhållsskulden kommer att öka snarare än att minska. Med hänsyn till det stora tillskott nu får är det inte rimligt att standarden på järnvägsnätet tillåts sjunka. För att komma till rätta med förseningarna behöver standarden på järnvägsnätet i stället höjas, vilket vi anser behöver mer resurser men också en annan organisation. Med anledning av texten ovan vill jag ställa en fråga till infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att agera för att minska tågförseningarna?
ip · H910489 · 2022-05-12 00:00:00 — Inte minst har många uppdrag att genomföra förstudier om hur ett nationellt vårdsöksystem utvecklas, hur man kan kartlägga, analysera och ge förslag om en nationell listningstjänst och så vidare. Det är Myndigheten för digital förvaltning som uppdrar, det är TLV som uppdrar och det är Statskontoret som uppdrar, därför att det är många som blir involverade. Många har sin del av detta, och det skulle kunna upplevas som spretigt. Å andra sidan tror jag att det är viktigt att var och en gör sin del för att underlätta för kommuner och regioner. Jag ser fram emot att fortsätta detta arbete tillsammans med och andra. Jag tror att det finns mycket mer som vi kan göra. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H910491 · 2022-05-12 00:00:00 — Interpellation 2021/22:491 Arbetsförmedlingens ökade närvaro i utsatta områden av (SD) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) offentliggjorde arbetsmarknadsminister ytterligare en satsning om för att minska arbetslösheten i så kallade utsatta områden. Tanken är att om Arbetsförmedlingen blir mer närvarande och samarbetet med kommunerna stärks så kommer fler få jobb. Frågan om hur pass trovärdig satsningen är måste ju i någon mån bero på hur många liknande projekt som Socialdemokraterna har dragit igång och sedan lagt ned. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Kan ministern säga hur mycket pengar som regeringen under denna och förra mandatperioden har satsat på projekt, insatser och andra åtgärder för att minska arbetslösheten i utsatta områden, och kan ministern redogöra för vilka samtliga dessa är? Planerar regeringen att göra en resultatredovisning där man sammanväger huruvida arbetet sparar eller kostar skattebetalarna pengar?
ip · H910493 · 2022-05-12 00:00:00 — Interpellation 2021/22:493 Femårslicenserna av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) justitieutskott har tagit beslut om att ta bort femårslicenserna. har tagit beslut om att ge regeringen ett tillkännagivande om att ta bort de femåriga licenserna. Dessa tillkännagivanden har regeringen fått och också fått ett tydligt direktiv om att ta fram en proposition om att ta bort femårslicenserna senast årsskiftet 2021/22. Trots tydliga beslut har inte regeringen genomfört detta, och regeringsföreträdare har också sagt att man inte tänker genomföra beslutet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Varför har ministern och regeringen trots tillkännagivanden om att ta bort de femåriga licenserna inte genomfört detta? Vilka skäl har ministern att inte genomföra beslut om att ta bort femårslicenserna?
ip · H910496 · 2022-05-13 00:00:00 — Interpellation 2021/22:496 Åtgärder för att stoppa sexualbrott mot barn av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Enligt senaste rapport blir av alla barn utsatta för någon form av sexuellt övergrepp. För att stoppa sexualbrott mot barn och den negativa utveckling som vi sett krävs krafttag. Här verkar ha kommit längre i sitt arbete med att få fatt på potentiella sexualförbrytare som fiskar efter barn som de kan utsätta för brott. Regeringens åtgärder inom detta område har hjälpt föga med tanke på hur utvecklingen ser ut. Det borde stå högt upp på regeringens agenda att rädda barn från dessa vidriga brott genom kraftfulla åtgärder. Med hänvisning till ovanstående vill jag härmed ställa följande frågor till justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta generellt för att stoppa den negativa utvecklingen när det gäller barn som blir utsatta för sexualbrott? Avser ministern att vidta några åtgärder för att ändra i lagen så att det vidtas åtgärder för att ta fast potentiella sexualförbrytare som har för avsikt att utsätta barn för brott?
ip · H910498 · 2022-05-16 00:00:00 — Interpellation 2021/22:498 Låga nivåer av grundvatten av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I är grundvattennivån redan under det normala, vilket kan leda till stora problem , inte minst ute på öarna i vår skärgård och inte bara för alla boende i vår vackra skärgård utan också för sommargäster, företagare och lantbrukare. Runt om i ser det lite olika ut men på många håll är det allvarligt. har redan infört bevattningsförbud. Vid vattenbrist kan vi med fördel införa bevattningsförbud och spara på vattnet på olika sätt, men ibland kan det orsaka stora skador. Risken för skogsbränder ökar också kraftigt vid långvarig torka, vilket vi inte minst minns . Vid längre torka kommer också vår livsmedelsförsörjning att påverkas. Det är kommunerna som är ansvariga för vattenförsörjningen, men det ser väldigt olika ut vad gäller beredskapen runt om i . kan kommuner söka bidrag hos MSB för att utföra åtgärder för att förebygga naturolyckor i bebyggda områden. Naturolycka avser i detta sammanhang skred, ras eller översvämning men dessvärre innefattas inte åtgärder för att hantera vattenbrist och torka. Vi moderater vill ändra anslagsändamålen för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor inom utgiftsområdet Försvar och samhällets krisberedskap till att också innefatta vattenbrist och torka som en del av flera för att säkra vattenförsörjningen. Det finns flera möjligheter att förebygga vattenbrist, exempelvis genom avsaltningsanläggningar, och måste också möjligheterna att återvinna vatten, för exempelvis jordbruk, bli bättre. Vi behöver naturligtvis alla agera klimatsmart i vårt dagliga liv för att begränsa klimatförändringarnas effekter, som i förlängningen påverkar mängden nederbörd och tillgången på vatten. Med gemensamma åtgärder i kombination med en ändring i anslagsändamålet för att skapa möjlighet att bättre arbeta förebyggande skulle vi kunna komma mycket längre än där vi är . Regeringen har avsatt en del medel för att öka tillskottet av grundvatten men ändå ser nivåerna oroväckande låga ut . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Har ministern några konkreta planer på att stödja kommunerna i de förebyggande åtgärderna, och hur ser de i så fall ut? Har ministern för avsikt att ändra anslaget 2.2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor så att även insatser för att hantera torka kan ingå? Vilka resultatuppföljningsåtgärder har ministern vidtagit för att säkerställa att fattade beslut om att öka tillskottet av grundvatten blivit uppfyllda?
ip · H910499 · 2022-05-16 00:00:00 — Interpellation 2021/22:499 Imamers vigselrätt av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) rapporterade i SVT om sin undersökning att systematiserad människohandel pågår där tillfälliga äktenskap bedrivs i stor omfattning i , mot betalning, att det ofta sker via religiösa ledare och religiösa samfund samt att det är fråga om sexhandel. Det är tydligt genom vittnesmål från kvinnor med erfarenhet, och religiösa ledare som hörts, att tillfälliga och tidssatta äktenskap arrangeras genom och med kännedom hos muslimska samfund. Religiösa ledare, imamer, viger par och tar i många fall emot betalning för affären, har kännedom om att det är fråga om ett rent sexköp, men detta sker genom vigsel då sex utanför äktenskapet inte är tillåtet inom islam. Systemet har makten över kvinnor som utnyttjas och strider mot det förbund som vi menar att äktenskapet ska omfatta. Det finns ett parallellsamhälle som befästs under Socialdemokraternas styre, där en egen struktur lyder bortanför svensk lagstiftning. Svensk lag och svenska normer om äktenskapet ska följas i , enligt . Inga parallellsamhällen med kulturer som bedriver människohandel via tillfälliga äktenskap och religiösa samfund som i detta får samhällets stöd ska få förekomma. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Kommer ministern, och i så fall på vilket sätt, att kraftfullt agera mot den människo- och sexhandel som systematiskt bedrivs via tillfälliga äktenskap och genom religiösa samfund? Kommer ministern att fortsatt tillåta att imamer har vigselrätt?
ip · H910500 · 2022-05-18 00:00:00 — Interpellation 2021/22:500 Antagning till skolor av (S) till Statsrådet (S) För sedan kom en forskningsstudie från som visade att personer med låg utbildning samt invandrarbakgrund diskrimineras i skolvalet. , forskare vid statsvetenskapliga institutionen vid , gjorde en undersökning där fiktiva brev skickades till 3 430 grundskolor runt om i landet. Breven innehöll en förfrågan om plats på skolan och undertecknades med påhittade svenska respektive arabiskklingande namn. I brevet fanns även information med föräldrarnas yrke, undersköterska respektive tandläkare. De mer socioekonomiskt starka föräldrarna (och ofta svenskklingande namn) fick positiva svar med utförlig information om skolan och ett mer vänligt intryck som sannolikt ökade chanserna för dem att välja skolan. De mer socioekonomiskt svaga föräldrarna (med invandrarbakgrund) fick sällan lika positiva och välkomnande svar, vilket sannolikt hade inneburit att de skulle ha valt bort skolan. Resultaten och slutsatsen visar att socioekonomisk diskriminering är ett stort problem i skolvalet. Det har även framkommit i Skolinspektionens rapport skolors mottagande och urval av elever till förskoleklass och grundskola att 24 av 30 skolor brister i arbetet med mottagande och urval. De brister som påtalas är till exempel att de använder fler urvalsgrunder än de har informerat om och att ansökningsformulären efterfrågar mer information än vad som behövs för mottagande och urval. Vanliga fel är till exempel att skolorna efterfrågar om eleven har ett annat modersmål, varför den sökande är intresserad av en plats på skolan och den sökande elevens behov av stöd. Det är uppenbart att det finns stora brister i hur fristående aktörer inom skolväsendet hanterar antagning och urval till sina skolor och som innebär att inte alla barn ges en rättvis chans att välja skola. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att komma till rätta med de problem som finns med dagens skolvalssystem?
ip · H910502 · 2022-05-18 00:00:00 — Interpellation 2021/22:502 Hatbrott mot svenskar av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Rasism eller fientlighet är inte på något sätt en fråga som är begränsat till ett lands ursprungsbefolkning mot ett lands minoriteter. Det är tvärtom i , där svenskarna i internationella mätningar anses vara ett folk som i jämförelse med andra är väldigt toleranta mot personer med annan bakgrund än de själva. Problemet i finns inte minst mellan olika invandrargrupper, eller i förakt från invandrargrupper gentemot svenskarna och den svenska kulturen. I den svenska lagstiftningen kan många olika typer av brott anses vara ett hatbrott; avgörande är om motivet är att kränka en person på grund av exempelvis dennes hudfärg, etnicitet eller nationella ursprung. I har ingen person dömts för hatbrott mot svenskar på grund av den kränktes hudfärg, etnicitet eller nationella ursprung, detta trots att svenskfientligheten är utbredd och att det i finns såväl kommuner som stadsdelar och inte minst skolor där svenskar är i minoritet. Dagens lagstiftning omöjliggör inte för någon att bli dömd för hatbrott med svenskfientliga motiv, men trots att svenskfientligheten är utbredd har ingen person blivit dömd för hatbrott med svenskfientliga motiv. Min bedömning är därför att lagstiftningen behöver omarbetas så att det tydliggör att hatbrott inte förblir ett straffrättsligt skydd enbart för invandrare och minoritetsgrupper utan också för svenskarna. Med bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att ta initiativ till en förändring av hatbrottslagstiftningen för att tydliggöra möjligheten att döma personer med svenskfientliga motiv för hatbrott?
ip · H910504 · 2022-05-19 00:00:00 — Interpellation 2021/22:504 Målet för energipolitiken av (SD) till Statsrådet (S) När den tidigare energiöverenskommelsen slöts ställde sig , , , bakom ett nytt mål för energipolitiken. Ett mål som formulerades enligt följande: ”Målet är förnybar elproduktion. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut.” Detta är en målsättning för vilken det parlamentariska stödet kraftigt har minskat efter att och lämnade överenskommelsen. Det avviker även från miljö- och klimatarbetet som annars i stort fokuserar på fossilfrihet och hållbarhet. När nu näringslivet ska ställa om är siktet i första hand inställt på fossilfrihet, och dagens energipolitiska mål begränsar färden dit. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Varför är målkonflikten kring elproduktionens sammansättning så angelägen? Är regeringen beredd att ändra målbilden för elproduktionen från helt förnybar till helt fossilfri?
ip · H910505 · 2022-05-19 00:00:00 — Interpellation 2021/22:505 Likvärdiga konkurrensvillkor på elmarknaden av (SD) till Statsrådet (S) Konkurrensvillkoren mellan kraftslagen skiljer sig kraftigt åt på dagens elmarknad, där exempelvis vissa kraftslag är tillåtna att bygga förutsättningslöst, medan andra är begränsade i lag. En del har lättnader i beskattningen, medan andra straffbeskattas. Politiskt har det även försökts att peka ut den tekniska utvecklingen i stället för att skapa likvärdiga regler mellan de fossilfria kraftslagen, där regeringen främst pekar ut den havsbaserade vindkraften. Den tekniska utvecklingen går däremot framåt på alla håll, och med en sådan ingång riskerar man att måla in sig i ett hörn. Det rimliga vore i stället att eftersträva teknikneutrala och likvärdiga konkurrensvillkor på elmarknaden. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att verka för mer likvärdiga konkurrensvillkor på elmarknaden?
ip · H910506 · 2022-05-19 00:00:00 — Interpellation 2021/22:506 Den kraftiga ökningen av traktorstölder av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Just nu sveper uppenbarligen en stöldvåg över bland annat . Enligt de uppgifter jag fått del av har stölder av gps-utrustning, skopor och hela ekipage av entreprenadmaskiner ökat markant. Läser jag senaste statistiken från framgår att 20 traktorer blivit efterlysta , en ökning jämfört med . Av dessa är endast 9 traktorer åter. Ett annat vanligt förekommande brott är transportstölder, och ägde inte mindre än 87 transportstölder rum i . Gemensamt för den här typen av brott är behovet av tunga fordon för att föra ut stöldgodset ur . Det är här kopplingen uppstår till den omfattande olagliga yrkesmässiga trafik som rullar på landets vägar. De kriminella nätverken är väl organiserade och opererar snabbt och effektivt. Tyvärr har samhället inte följt med i den snabba utvecklingen, och de polisiära resurserna på väg har minskat dramatiskt . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att vända utvecklingen? Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att rusta upp de vägkontroller som behövs för att stoppa den kriminella aktiviteten?
ip · H910507 · 2022-05-23 00:00:00 — Interpellation 2021/22:507 Ändamålsenliga kläder och ändamålsenlig utrustning till kvinnor inom försvaret av (M) till Försvarsminister (S) genomfördes Värnpliktskongressen, och en av de mest debatterade frågorna var just bristen på kläder till kvinnor. Jag har också i många möten med kvinnor inom försvaret fått information om att de hellre kvitterar ut kalsonger än trosor som skaver, att kroppsskydd inte passar och att de får ryggsäckar som är för långa och ger skav på ryggen. Andelen kvinnor ökar inom Försvarsmakten, en del verksamheter mer och andra inte lika bra. Försvarsmakten söker aktivt fler kvinnor, men möts dessa av en verksamhet som inte är jämställd. Kvinnorna som kommer in är lösningsfokuserade och löser uppgiften, men de ges inte samma förutsättningar. Det är inte så välkomnande. Materielproblemen för både kvinnor och män måste åtgärdas för att säkerställa framtidens behov av tjänstgörande militärer. Om Försvarsmakten ämnar behålla kvinnor i organisationen måste den se till att de har samma förutsättningar som männen. Det här är en långdragen historia inom försvaret; kvinnorna har väntat på ändamålsenlig materiel . Jag har lyft frågan till försvarsministern tidigare, men fortsatt är frågan inte löst. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder vidtar ministern och regeringen för att skynda på att även kvinnliga soldater får tillgång till godkänd och ändamålsenlig utrustning? Varför, efter av problem, tillgodoses inte kvinnliga soldaters klädbehov, som bland annat godkända och ändamålsenliga underkläder?