ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
· H910109 · 2022-01-25 14:25:33 — Utrikesministern läste från sin färdigskrivna lapp att man har en hel lista över olika möten där man har informerat. Det vi har sagt sedan fattade beslut , med ett ja från fem riksdagspartier och med 205 mandat mot 144, är: Låt oss föra en diskussion! Bjud in till samtal! Vänstern säger att vi nu befinner oss i en säkerhetspolitisk kris. Ja, men man kunde ha gjort detta . Vår väg leder till ökad säkerhet, inte ökad osäkerhet. Jag måste säga att jag är stolt över att jag förbereder interpellationsdebatter genom att i noggrant samarbete med mina duktiga diplomater arbeta med inläggen - skriva ned dem och ändra dem - i stället för att skjuta från höften som gör. Regeringen är tydlig med att det inte är aktuellt med några tvära kast i säkerhetspolitiken. Jag måste uppmärksamma dem som lyssnar på detta på att de 205 röster som tar upp inte har någon gemensam linje alls när det gäller Natomedlemskap, en eventuell folkomröstning om Natomedlemskap eller alla andra viktiga saker. Det är tvärtom. Man tar ett säkert läge, någonting som man vet fungerar, och är beredd att kasta det på soptippen. Jag begriper det inte. Det är en styrka att det finns en bred samsyn, vilket Försvarsberedningens beslut har visat. Vi eftersträvar en bred förankring av säkerhets- och försvarspolitiken i förhållande till . sa dessutom att jag bara sa information. Det gjorde jag inte alls. Jag sa: information, dialog och diskussion. Det kommer också att bli ett möte med partiledarna . I det säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet med många av våra grannländer - och det fortsätter att fördjupas - pekar vi på att det är väldigt värdefullt att de ser oss som en pålitlig samarbetspartner, en partner som man kan lita på. Det finns inga uttryckliga bestämmelser som innebär att säkerhetspolitiska linje ska förankras hos partier. Men regeringen strävar efter en bred förankring. Det har inte minst arbetet i Försvarsberedningen visat. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
· H910183 · 2022-01-14 09:43:08 — Detta är och har varit en av regeringens allra mest prioriterade frågor, och jag påstår nog att ingen annan regering har gjort mer än vad vi gör. Den fråga jag ställde till Kopparklint var just om hon kunde säga en enda sak som har gjort i regeringsställning för att bekämpa den här typen av våld. Hon kan inte det, för det finns inte en enda reform som hennes parti har drivit fram. Det är synd, men jag har massor av exempel på vad vi har gjort och ytterligare många exempel på vad vi kommer att göra framöver. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
· H910197 · 2022-01-11 14:20:46 — Det som uttryckligen utlovades vid den förra förenklingen var att det inte skulle bli någon ytterligare inskränkning i det kommunala självbestämmandet. vill i den här debatten värna att det är de lokala politikerna, i förlängningen kommunens invånare, som är mest lämpade att fatta beslut i den här typen av etableringar. Med dessa ord vill jag avslutningsvis tacka statsrådet för debatten. Jag tackar interpellanterna för en konstruktiv debatt i en mycket aktuell fråga. Precis som påpekar här finns ett stort intresse för att gå in i branschen. Han nämner också inlägg på Folk och Försvar. Jag tror att vi alla i den tid vi lever i behöver vara uppmärksamma på olika säkerhetspolitiska hot och definitivt inte vara naiva. Vi ser inte bara i utan också i vår omvärld hur väsentlig samhällsinfrastruktur köps upp av till exempel . är ett sådant exempel. Det handlar naturligtvis om att inte vara naiv i den delen. hörde jag också att interpellanten ställde frågan om regeringen har för avsikt att återkomma i denna fråga. Det får jag ta med eftersom den formellt sett inte ligger på mitt bord. Jag avslutade mitt förra inlägg med att jag tror att det vore mycket bra för medborgarna, de kommunala beslutsfattarna och de näringslivsintressen som finns på området om man kunde diskutera sig fram till en lösning som får ett brett stöd i riksdag. Då blir det tydliga och klara spelregler för dem som vill investera och bidra till att förstärka den svenska elförsörjningen samt för dem som vill säkerställa ett demokratiskt inflytande som alla kan känna sig nöjda med. Jag får härmed tacka ledamöterna för en bra debatt, och jag ser fram emot att få fortsätta debatten. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
· H910228 · 2022-01-13 12:56:07 — Det är alltså inte givet att färre hjälpmedel förskrivs. Annars kan jag hålla med om att vore ganska häpnadsväckande. Mitt svar till och alla som lyssnar på debatten är att om vi ska ändra lagen, vilket antyder, krävs det ett underlag. Det underlaget räknar vi med att kunna få av om man gör den bedömningen. Men jag tycker att det hade varit rimligt att inte bara beskriva frågan som att man inte får hjälpmedel förskrivna. Det förskrivs hjälpmedel . Det gäller ju att identifiera vilka brister det finns, så att vi inte vidtar åtgärder som försvårar i andra änden. Jag tror att förstår vad jag menar. Med anledning av att jag läste upp lite grann ur ett brev som jag fått från en kvinna som är handläggare av bostadsanpassningsbidrag och elrullstolar vill jag säga att frågan kanske är lite mer komplex än vad ibland vill beskriva den som i talarstolen. Det behöver jag som statsråd ta hänsyn till, särskilt om jag skulle ta initiativ till att förändra en lagstiftning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
· H910239 · 2022-01-11 14:20:46 — Det som uttryckligen utlovades vid den förra förenklingen var att det inte skulle bli någon ytterligare inskränkning i det kommunala självbestämmandet. vill i den här debatten värna att det är de lokala politikerna, i förlängningen kommunens invånare, som är mest lämpade att fatta beslut i den här typen av etableringar. Med dessa ord vill jag avslutningsvis tacka statsrådet för debatten. Jag tackar interpellanterna för en konstruktiv debatt i en mycket aktuell fråga. Precis som påpekar här finns ett stort intresse för att gå in i branschen. Han nämner också inlägg på Folk och Försvar. Jag tror att vi alla i den tid vi lever i behöver vara uppmärksamma på olika säkerhetspolitiska hot och definitivt inte vara naiva. Vi ser inte bara i utan också i vår omvärld hur väsentlig samhällsinfrastruktur köps upp av till exempel . är ett sådant exempel. Det handlar naturligtvis om att inte vara naiv i den delen. hörde jag också att interpellanten ställde frågan om regeringen har för avsikt att återkomma i denna fråga. Det får jag ta med eftersom den formellt sett inte ligger på mitt bord. Jag avslutade mitt förra inlägg med att jag tror att det vore mycket bra för medborgarna, de kommunala beslutsfattarna och de näringslivsintressen som finns på området om man kunde diskutera sig fram till en lösning som får ett brett stöd i riksdag. Då blir det tydliga och klara spelregler för dem som vill investera och bidra till att förstärka den svenska elförsörjningen samt för dem som vill säkerställa ett demokratiskt inflytande som alla kan känna sig nöjda med. Jag får härmed tacka ledamöterna för en bra debatt, och jag ser fram emot att få fortsätta debatten. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H910243 · 2022-01-04 00:00:00 — Interpellation 2021/22:243 Regeringens planer på att ta bort det kommunala vetot mot vindkraftsetableringar av (M) till Statsrådet (S) Vindkraft är en förnybar energikälla som kan bidra till en nödvändig omställning till ett klimatneutralt samhälle. måste hänsyn tas till de störningar som kan uppstå lokalt kring vindkraftsetableringar. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som undersökte förutsättningarna att ta bort bestämmelsen om det kommunala vetot, och statsrådet har uttalat sig positivt om att rucka på det kommunala vetot för att få fart på vindkraftsutbyggnaden. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder – utifrån regeringens ambition att se över det kommunala vetot – för att säkerställa att en dialog genomförs med berörda parter där en vindkraftsanläggning ska anläggas? Avser statsrådet att se över möjligheten att ta fram och redovisa en minimi- respektive maximigräns för hur mycket en kommun ska bidra till elförsörjningen? Har statsrådet några planer på att ta fram nationella riktlinjer för eventuella bygdemedel? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att tester ska göras inför vindkraftsparker gällande leverans av nettokoldioxidbesparing och bidraget till målet om fossilfrihet 2045? Hur avser statsrådet att arbeta för en ökad energieffektivisering i ett alltmer elektrifierat , där det kommer att behövas alltmer el framgent?
ip · H910245 · 2022-01-07 00:00:00 — Interpellation 2021/22:245 Behovet av kärnkraft av (M) till Statsrådet (S) Elpriserna stiger nu kraftigt, och det slår hårt mot hushållen, men även mot jobb och företag. har elpriset gått upp så mycket att det på vissa ställen tiodubblats från den ena dagen till den andra. kostade en kilowattimme el i de två nordligaste elprisområden runt , enligt elbörsen . Det kan jämföras med runt , som varit den normala dagsnoteringen den senaste månaden. Orsaken är att vårt energisystem är svagt. Vindkraften kan inte leverera el när det inte blåser. Till detta har flera av våra kärnkraftsreaktorer stängts ned. Stängningen av och , som försökte stoppa, innebar att av elproduktion utraderades. Detta har bland annat lett till att oljekraftverket i startats för att säkerställa att det finns tillräckligt med el med hög efterfrågan. Elkrisen är ett faktum, och den kom inte som en chock utan är en direkt följd av regeringens destruktiva politik. som industriland behöver en robust energiförsörjning. Därför krävs utbyggd kärnkraft. Mina frågor till statsrådet lyder: Vad har statsrådet för plan för att säkerställa en robust elförsörjning? Avser statsrådet att ta initiativ till att projektera ny kärnkraft?
ip · H910247 · 2022-01-10 00:00:00 — Interpellation 2021/22:247 Budgetsatsningar på polisen av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) I efterdyningarna av att regeringens budgetproposition presenterades uppstod en debatt om avsaknaden av en riktad polislönesatsning. Såväl enskilda poliser som och kritiserade regeringens uteblivna satsning. I kunde man bland annat läsa följande: ”Höjda löner är, enligt polisledningen, avgörande för om målet ska kunna nås. Särskilt i och andra delar av landet där det är dyrt att bo. Dessutom har myndigheten lovat mer pengar till såväl lokalpoliser till dem som jobbar på obekväma tider. Men har de anställda fått besked om att de utlovade satsningarna inte ser ut att bli av. I regeringens höstbudget finns nämligen inget utrymme för riktade löneökningar.” Regeringen försökte att försvara sin snålhet med att det rör sig om missförstånd, alternativt att det skulle vara polisens eget fel. Alldeles oaktat kan det konstateras att polislönerna förtjänar att höjas – både för att den befintliga yrkeskåren förtjänar det och för att vi ska kunna attrahera fler till yrket och höja polistätheten. Trots detta valde regeringen att inte tillföra några medel för detta. Mot den bakgrunden var det ytterst positivt att den konservativa oppositionen kunde få gehör i för sitt gemensamma budgetalternativ, vilket innebär kraftiga satsningar på rättsväsendet i allmänhet och polislönerna i synnerhet. kommer polisen att få en riktad lönesatsning, vilken förhoppningsvis kan bidra positivt till polistätheten i . Jag lämnade in en interpellation om polislöner innan vår budget fick gehör i kammaren, men mot bakgrund av att statsministern avgick därefter ställdes den in, varför jag nu återkommer i samma fråga men under andra förutsättningar. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Är det ministerns och regeringens uppfattning att polislönerna inte är i behov av att höjas – givet att ni exkluderade särskild polislönesatsning i er budget? Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att i övrigt stärka polisyrkets attraktivitet?
ip · H910249 · 2022-01-10 00:00:00 — Interpellation 2021/22:249 Säkerhetshot i av (SD) till Utrikesminister (S) har gjort sig känt som en av västvärldens större exportörer av terrorister. Det säger naturligtvis en del om situationen i , inte minst sett till regeringars misslyckade migrations- och integrationspolitik. I efterdyningarna av IS fall har vi åter blivit varse om detta då flertalet individer som aktivt valt att ansluta sig till terrorsekten nu har återvänt, och fler är att vänta. rapporterade att väntar ytterligare tio stycken så kallade IS-kvinnor, som tillsammans även medbringar 20 barn. är dessutom inblandat i deras resa hit. Jag lämnade då in en interpellation i frågan men mot bakgrund av att statsministern avgick ställdes den in varför jag nu återkommer i samma ärende även om och nya uppgifter tillkommit. IS-terrorister som har anlänt till har delgetts misstanke om brott men lever ändå fritt i det svenska samhället. Vilken risk de utgör för laglydiga svenskar är svårt att säga, men att de – mot bakgrund av sitt deltagande i en terrorsekt – inte förtjänar att leva fritt bland oss övriga bör vara uppenbart för de flesta. Tyvärr finns risken att de berörda individerna blir kvar i och att vi misslyckas med att lagföra dem. Detta är ett svek mot alla som fallit offer för IS terror, men också ett potentiellt hot för svenskar i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att garantera att återvändarna inte utgör ett säkerhetshot i ? Vilken roll har haft i att möjliggöra kvinnornas resa till ?
ip · H910251 · 2022-01-10 00:00:00 — Interpellation 2021/22:251 Lagföring av kriminella ungdomar av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Allt yngre barn begår brott . Den organiserade kriminaliteten är väl medveten om den ansvarsfrihet som finns för dem under , och dessa utnyttjas för en rad olika kriminella gärningar, exempelvis narkotikahandel. Personer som inte är straffmyndiga begår dock fler typer av brott än endast sådana de utnyttjas för av kriminella gäng. Våldtäkter och rån förekommer med bekymmersam frekvens. Det torde stå klart att personer som är kapabla att begå sådana gärningar även är kapabla att möta den rättmätiga konsekvens ett straff för en sådan gärning innebär. Regeringen agerade på ett närbesläktat område , nämligen rörande straffreduktionen för unga lagöverträdare, och propositionen ligger nu på bord. valde att i sin följdmotion gå längre än regeringen genom att även angripa straffreduktionen för de lagöverträdare som är 15–. Jag lämnade in en interpellation i frågan redan i samband med betänkandet, men mot bakgrund av att statsministern avgick ställdes den in, varför jag nu återkommer i frågan. I vår övriga politik går vi dessutom än längre genom att även förespråka en utredning där en sänkning av straffmyndighetsåldern föreslås. Då regeringen åtminstone börjat adressera frågan om unga lagöverträdare aktualiseras även detta förslag. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att utreda frågan om en sänkt straffmyndighetsålder? Avser ministern och regeringen att återkomma till med andra förslag för att komma åt de lagöverträdare som är 15–?
ip · H910252 · 2022-01-11 00:00:00 — Interpellation 2021/22:252 Bodelning där lagstiftningen inte fungerar i praktiken av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Omkring hälften av alla äktenskap i slutar i skilsmässa. Under en av livets kanske tuffaste perioder ska två människor komma överens om alla praktiska saker som behöver lösas för att komma vidare i livet. Situationen blir självklart än svårare om någon av parterna inte vill gå vidare med en bodelning, känner sig förfördelad på något sätt eller känner sig orättvist behandlad. Det första steget i det nya livet är att avsluta bodelningen. I mångt och mycket sätter bodelningen ramarna för det kommande livet för de inblandade parterna, inte minst ekonomiskt. Framför allt gäller detta den part som är ekonomiskt svagare. De skulder och tillgångar som fanns i det tidigare gemensamma boet är tänkta att fördelas rättvist, så att båda parter kan komma vidare i livet. Om parterna inte är överens kan en bodelningsförrättare kopplas in. Det är dyrt, och ofta gör förrättaren ingenting om denne inte får betalt i förskott. Det gör att den part som saknar medel inte kan driva sin process, och därmed blir processen allt annat än jämställd. Bodelningsförrättaren har mycket små möjligheter att driva på processen om det är så att ena parten bestämmer sig för att förhala och försena arbetet. Detta blir i förlängningen mycket kostsamt i både tid och pengar. Därmed blir det möjligt att för den ena parten ”svälta ut” den andra från att få ta del av bodelningen. Statsrådet har tidigare i svar på fråga uttalat att han anser att det är bekymmersamt att det förekommer att den ena maken tillåts förhala bodelningen. Han har också sagt att han avser att följa frågan och att det inte utesluts att överväga åtgärder för att snabba på bodelningsprocesser så att de inte blir utdragna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att skrida till handling för att få på plats snabba bodelningsprocesser där det inte blir möjligt för den ena parten att förhala och förhindra att bodelning ska ske? Avser ministern att genomföra en förändring av lagstiftning som ställer krav på aktiv bodelningsprocess med en skarp tidsgräns för när en bodelning ska vara klar så att den beslutas innan valet ?
ip · H910256 · 2022-01-12 00:00:00 — Interpellation 2021/22:256 Snabbare utbyggnad av elnäten av (KD) till Klimat- och miljöminister (S) Befolkningsökning och klimatutmaningar ställer höga krav på elnäten, och trädde den nya lagen om moderna tillståndsprocesser i kraft. Det är ett steg på vägen, men för att lagen på allvar ska göra skillnad måste tillståndsprocesserna för elnäten kortas ännu mer och elnätskapaciteten komma in tidigt i planeringen vid utbyggnad av bostäder och infrastruktur. Precis som inom byggsektorn är tillståndsprocesser för elnätet ett hinder, inte bara för en snabbare etablering av viktig samhällsbärande infrastruktur utan också för energiomställningen. Långa ledtider gör det också svårare att uppnå de krav som ställs. Ska uppnå målet om förnybar energi måste elnätet både moderniseras och utvidgas. Regeringens målsättning att korta ledtiderna för elnät är positiv, men den nya lagen når inte ända fram. Det behövs fler åtgärder för att säkerställa utbyggnaden. ska bygga ny elledning i stamnätet, vilket kommer att kräva uppoffringar från alla håll. Luftledning är både billigare och snabbare och bedöms av branschen som ett bättre alternativ än att gräva ned ledningarna. är nu inne i en andra fas, och det är klimatministern som är ytterst ansvarig för utredningen. Utredningen lyfter fram en snabbare utbyggnad av elnäten som en nyckelfaktor för klimatomställningen. Jag anser att klimatministern har ett stort ansvar för att skyndsamt säkerställa en snabbare utbyggnad av elnäten. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser ministern att förtydliga förutsättningarna för teknikval på de högsta spänningsnivåerna, och i så fall hur? Avser ministern att agera för att bidra till att tillståndsprocesser tar hänsyn till system- och beredskapsperspektivet? Anser ministern att elnäten har en betydande roll för att nå klimatmålen, och avser hon vidta några åtgärder inom sitt ansvarsområde utifrån sin ståndpunkt?
ip · H910257 · 2022-01-12 00:00:00 — Interpellation 2021/22:257 Bristande halkbekämpning av (M) till Infrastrukturminister (S) Tyvärr har det inträffat många trafikolyckor i gjorde sitt intåg. Många olyckor har också skett med mycket allvarliga konsekvenser. E4 är pulsåder genom landet och . Vid flera olyckor som har inträffat har såväl polis som räddningstjänst konstaterat att det har varit mycket halt på platsen när de kommit fram till olycksplatsen. har fyra tydliga årstider, och det måste vara ett minimikrav att vägarna är farbara även på det statliga vägnätet. En allvarlig trafikolycka skedde på vägen mellan och mellan jul och nyår, och när medierna intervjuade räddningstjänsten konstaterade det ansvariga befälet att vägen var så hal att man knappt kunde ta sig fram till olycksplatsen. avgående gd har i medier varnat för att resurserna till underhållet av vägar inte räcker till utan att det kvävs mer resurser eller omprioriteringar till vägnätet. Mina frågor till infrastrukturminister är följande: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta på kort sikt för att säkerställa att vägarna i är framkomliga även ? Hur agerar ministern för att säkerställa att mål om noll döda i trafiken uppnås? Vilka åtgärder vidtar ministern för att säkerställa att även yrkeschaufförer har en trafiksäker, trygg och säker arbetsmiljö i ?
ip · H910258 · 2022-01-12 00:00:00 — Interpellation 2021/22:258 Näringsministerns dialog med näringslivet av (M) till Näringsminister (S) I en uppmärksammad intervju med säger näringsministern: ”Nyutsedda näringsministern (S) hoppas på näringslivet när målet att bryta segregationen ska nås. ’Jag har redan ringt ett 20-tal direktörer, ingen var emot att bidra.’ Hur vi bygger och bor är grunden till att bryta segregationen, enligt näringsministern. ’Men vi har också ett bra näringsliv. Och jag tycker att vi kanske inte riktigt tydligt har bett om deras roll i integrationen’, säger han. Med sitt breda kontaktnät sedan tiden som LO-ordförande säger han sig redan ha hunnit ringa ett stort gäng direktörer. ’Vi ska se om vi kan samlas här allihopa i närtid för att prata lite djupare om det.’ En sak är ju att prata om de här sakerna, men behövs några verktyg, morötter för att förmå företagen? ’Det tror jag faktiskt inte, och det tror jag är en viktig grej. Många företag har ju lyft oron med skjutningar och våld och att det påverkar deras verksamhet. Alla måste hjälpas åt om vi ska bryta det här utanförskapet.’” Mina frågor till näringsminister är: Avser ministern att ta bort eller förändra de befintliga anställningsstöden i enlighet med uttalandet i DI? När kommer ministern att bjuda in företagen, och vad räknar ministern med att utfallet av samtalen ska bli? Hur många av de ej självförsörjande utrikesfödda räknar näringsministern kan gå från bidrag till arbete i näringslivet efter ministerns telefonsamtal och kommande möten? Vad vill ministern göra för att skapa en ökad konkurrenskraft för det svenska näringslivet, så att fler produkter och tjänster kan säljas på världsmarknaden och därmed skapa välstånd och arbetstillfällen i ?