ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H910385 · 2022-02-28 00:00:00 — Interpellation 2021/22:385 Ökat kvinnligt företagande av (M) till Näringsminister (S) Regeringen har som ambition att öka antalet kvinnor som är företagare. En god tanke, men frågan är var man avser att alla dessa företag ska skapas. Ska kvinnor använda de kompetenser och professioner de har och ta den kunskapen med sig in i sitt företagande eller ska de omskola sig för att finnas i branscher där företagsklimatet är öppnare och en företagskultur redan finns inarbetad? För det är så det ser ut på svensk arbetsmarknad, att kvinnor i högre grad arbetar i offentlig sektor. Eftersom fler kvinnor än män finns i vård, skola och omsorg krävs endera omskolning eller att man via reformer öppnar upp dessa branscher för mer företagande. har den nytillsatta socialdemokratiska regeringen varit tydlig med att man vill se ett ökat kommunalt styre av just vård, skola och omsorg. För mig går inte dessa två ekvationer ihop. Ska kvinnor tvingas byta bransch, eller ska män tvingas byta bransch för att täcka upp för de kvinnor som i så fall går över till att driva till exempel måleriföretag eller taxirörelse? Detta i stället för att fortsätta arbeta i den bransch de trivs och där de har sin kompetens. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att arbeta med ett brett reformarbete för att kvinnor och män ska byta bransch för att kunna uppfylla målet om ökat kvinnligt företagande?
ip · H910386 · 2022-02-28 00:00:00 — Interpellation 2021/22:386 Kusinäktenskap av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) framgick det att regeringen väljer att inte gå fram med ett förbud mot kusinäktenskap. sa vid det tillfället följande: ”Det innebär i praktiken att man förbjuder vuxna människor vem de ska gifta sig med. Om man tvingar någon till någonting, då är det redan kriminaliserat. Därför stannar vi där.” Detta är såväl beklagligt som märkligt enligt . Vi har i motioner framfört att arrangerade äktenskap och kusinäktenskap är vanligt förekommande i vissa delar av världen där klansamhällen är vanliga och hederskultur har stark påverkan. Detta står i strid mot västerländska och svenska normer och värderingar kring kvinnors fria val och vår syn på äktenskap. I takt med en stor migration från främmande kulturer har dessa fenomen kommit att bli allt vanligare i , vilket leder till ett behov av att lagstifta i frågan, men det avstår alltså regeringen från. I stället önskar regeringen behålla nuvarande ordning där kusinäktenskap tillåts vara en legal del av det hedersförtryck som etablerat sig i landet. Så sent som svarade på en skriftlig fråga (2021/22:869) att regeringen inte har för avsikt att se över regelverket för kusinäktenskap. Detta anser vi vara problematiskt givet att kusinäktenskap kan brukas som ett sätt att cementera klanstrukturer och riskerar att ha inslag av tvång som rådande lagstiftning inte tar höjd för. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser regeringen, givet att den motsätter sig ett kriminaliserande, att vidta några andra åtgärder för att motarbeta kusinäktenskap ? Avser regeringen att vidta några åtgärder för att motarbeta kusinäktenskap inom klansamhällen?
ip · H910387 · 2022-02-28 00:00:00 — Interpellation 2021/22:387 Huaweis process i ICSID av (V) till Statsrådet (S) stängde ute det kinesiska bolaget från att bygga ut de nya 5G-näten i . Beslutet togs efter inrådan av Försvarsmakten och Säkerhetspolisen, vilket i sin tur gjordes med stöd i de ändringar av lagen om elektronisk kommunikation och offentlighets- och sekretesslagen som klubbade . Huawei har överklagat beslutet i två svenska domstolar men förlorat båda gångerna. har den kinesiska telekomjätten gått vidare till en internationell investeringstribunal, ICSID, och kräver i kompensation av svenska staten. Huawei kan göra detta med stöd i det investeringsavtal som finns mellan och . I en investeringstribunal är sekretess huvudprincipen och besluten kan inte överklagas. Att som land försvara sig i en utländsk investeringstribunal är också mycket kostsamt och tidsödande. Många länder väljer därför att göra upp i godo med bolaget för att undvika dyra processkostnader. Investerarskyddet är därmed konstruerat så att bolagen har allt att vinna och staterna riskerar bli förlorarna. I fallet Huawei kan slutnotan hamna långt över de som bolaget kräver. Huaweis agerande väcker ett antal frågor. Hur kommer det sig att ett globalt bolag kan stämma en stat som har följt rättsstatens principer till punkt och pricka? Hur kommer det sig att lagstiftning kan medföra en kostnad i mångmiljardklassen? Hur kommer det sig att skiljedomsprocessen är stängd för allmän insyn? Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur kommer hantera utfallen i de båda domstolarna i när frågan ska tas upp i ICSID? Hur mycket har budgeterat till processkostnader för att försvara beslutet om Huawei i ICSID? Har bestridit Huaweis anmälan till ICSID? Avser regeringen riva upp investeringsavtalet med ?
· H910375 · 2022-03-18 11:02:18 — Jag har jobbat på och förstår faktiskt inte alls vad menar. Varför skulle det vara inskrivet i EU-lagen att ska ha dyrast bränsle i ? Det är det nämligen inte. De som lyssnar på denna debatt kan få ett närmast schizofrent intryck av . Den ena moderaten står och säger att det är lite komplicerat och svårt, medan den andra moderaten säger att det är plättlätt och inga problem. Det är ju två helt olika bilder av verkligheten, men tyvärr tror jag att har mycket mer rätt än i beskrivningen av hur verkligheten ser ut. Jag har presenterat ett stort åtgärdsprogram, på kort sikt för olika insatser för att stötta det svenska folket nu när det är stora prisökningar på bensin, diesel och el. Det handlar om att sänka dieselskatten till EU:s lägsta nivå. Där verkar vi vara överens. Det jag har uttryckt mig lite hårdare om är när man beskriver det som att det går att sänka skatten mer. Det är inte sant, och denna debatt har lite grann visat hur backar runt det. Man kan fundera på om man kan kompensera hushåll på andra sätt, och det är exakt vad vi har föreslagit genom en särskild drivmedelskompensation till hushåll som äger en bil. Om man jämför med temporära skattesänkning ser man att vårt paket faktiskt ger mer pengar till ett genomsnittligt hushåll än vad paket gör. Jag tycker alltså att man ska vara lite flexibel i detta läge och se på vilken väg framåt som ger hushållen mer pengar i plånboken för att hantera denna situation. Sedan måste vi också långsiktigt göra oss mindre beroende av rysk olja och gas i . Detta är viktigt. Kriget har visat att priserna sticker i väg om vi fortsätter att vara beroende på det sätt som vi är. Därför har vi unika tillgångar i , också i form av svensk skog, som gör att vi kan tillverka vårt eget biodrivmedel och göra oss oberoende av . Detta skapar jobb och tillväxt i hela landet, och det är väldigt viktigt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
· H910384 · 2022-03-18 11:02:18 — Jag har jobbat på och förstår faktiskt inte alls vad menar. Varför skulle det vara inskrivet i EU-lagen att ska ha dyrast bränsle i ? Det är det nämligen inte. De som lyssnar på denna debatt kan få ett närmast schizofrent intryck av . Den ena moderaten står och säger att det är lite komplicerat och svårt, medan den andra moderaten säger att det är plättlätt och inga problem. Det är ju två helt olika bilder av verkligheten, men tyvärr tror jag att har mycket mer rätt än i beskrivningen av hur verkligheten ser ut. Jag har presenterat ett stort åtgärdsprogram, på kort sikt för olika insatser för att stötta det svenska folket nu när det är stora prisökningar på bensin, diesel och el. Det handlar om att sänka dieselskatten till EU:s lägsta nivå. Där verkar vi vara överens. Det jag har uttryckt mig lite hårdare om är när man beskriver det som att det går att sänka skatten mer. Det är inte sant, och denna debatt har lite grann visat hur backar runt det. Man kan fundera på om man kan kompensera hushåll på andra sätt, och det är exakt vad vi har föreslagit genom en särskild drivmedelskompensation till hushåll som äger en bil. Om man jämför med temporära skattesänkning ser man att vårt paket faktiskt ger mer pengar till ett genomsnittligt hushåll än vad paket gör. Jag tycker alltså att man ska vara lite flexibel i detta läge och se på vilken väg framåt som ger hushållen mer pengar i plånboken för att hantera denna situation. Sedan måste vi också långsiktigt göra oss mindre beroende av rysk olja och gas i . Detta är viktigt. Kriget har visat att priserna sticker i väg om vi fortsätter att vara beroende på det sätt som vi är. Därför har vi unika tillgångar i , också i form av svensk skog, som gör att vi kan tillverka vårt eget biodrivmedel och göra oss oberoende av . Detta skapar jobb och tillväxt i hela landet, och det är väldigt viktigt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.
ip · H910389 · 2022-03-02 00:00:00 — Interpellation 2021/22:389 Brottsligheten mot näringslivet av (SD) till Näringsminister (S) Det ska vara tryggt att driva företag i , men verkligheten ser annorlunda ut. Snatteri, hot och rån är vardag för alltför många. All brottslighet som drabbar landets företagare måste bekämpas, och ett stärkt rättsväsen är en för ett tryggare samhälle. Den ökande brottsligheten har enorma konsekvenser för den enskilda företagaren och samhället i stort vilket är ett allvarligt problem. I tidskriften skriver man om en enskild handlare som blivit rånad i en medelstor stad i . Det är bara ett exempel av många, och det är en verklighet för många små företagare . Den dystra trenden håller i sig. Svenska handlares brottsutsatthet befinner sig fortsatt på mycket höga nivåer. Värst är situationen i , samt , som uppvisar högst andel utsatta butiker. Detta och mycket mer visar Svensk Handels Trygghetsbarometer som sammanställt siffror över handlarnas brottsutsatthet . Enligt medlemsorganisationen har var femte småföretagare övervägt att lägga ned sin verksamhet på grund av den ökande brottsligheten. Eftersom småföretagen är en central del av vår välfärd riskerar det att få enorma konsekvenser om den mycket destruktiva utvecklingen fortgår. Näringsministern har ansvaret för att näringslivet ska ha rätt förutsättningar. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad ämnar ministern göra för att företagare ska känna trygghet i de områden de verkar i?
ip · H910394 · 2022-03-08 00:00:00 — Interpellation 2021/22:394 Samplanering av infrastrukturprojekt av (C) till Infrastrukturminister (S) Omställningen till ett mer klimatsmart samhälle kräver olika infrastrukturinvesteringar. De flesta av oss vet hur viktigt det är och vill bidra, men vet vi också att det berör många markägare och företagare när de driver sitt företag. Ett exempel på en investering för att kunna tillverka fossilfritt stål är behovet av en ny kraftledning till i . För att omställningen ska kunna gå fortare krävs snabbare tillståndsprocesser. Det handlar om regelverk för att visa att man följer till exempel , men det är viktigare att man söker lokal acceptans för investeringen. Genom ökad samplanering, nya sätt att se på ersättningen till markägare och, framför allt, ett tidigare samtal med berörda markägare och företagare kan den lokala acceptansen öka. Våra myndigheter och statliga bolag är ansvariga för sitt arbete, men regeringen kan på olika sätt se till att det blir ett nära samarbete mellan myndigheter och berörda på den lokala nivån för att finna den mest marksnåla investeringen. Områden som redan är hårt exploaterade drabbas ofta av nya investeringar, vilket är naturligt, men det skapar ett större intrång än det enskilda projektet, och tenderar , , med flera att enbart utgå från just sitt projekt. Upplevelsen hos många markägare blir då att man drar ett streck på närmaste vägen och sedan utgår från det oavsett om det redan finns andra områden som redan är ianspråktagna och där det skulle vara möjligt att få ett mer marksnålt alternativ för samplanering eller olika teknikval vid byggnation. Detta gynnar inte den lokala acceptansen och hindrar markägare och företagare att bedriva sin verksamhet. Den ersättning som markägare får vid intrång är baserat på markens värde, men det ersätter inte framtida förluster av inkomster. Mina frågor till infrastrukturminister är: Vad avser ministern och regeringen att göra för att det ska bli en mer gemensam grundläggande planering mellan sina myndigheter och bolag när det gäller infrastrukturutbyggnation? Vad avser ministern och regeringen att göra för att myndigheter och bolag ska bli mer inriktade på att hitta en lokal acceptans för sina projekt? Är ministern och regeringen intresserade av att se över ersättningsformerna för markägare som upplåter sin mark för omställningen till ett mer klimatsmart samhälle?
ip · H910395 · 2022-03-09 00:00:00 — Interpellation 2021/22:395 Förbud mot kusingifte av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Arrangerade äktenskap och kusinäktenskap är vanligt förekommande i vissa delar av världen där klansamhällen förekommer och hederskultur har stark påverkan. Detta strider mot västerländska och svenska normer, där värderingar kring kvinnors fria val är rådande och synen på äktenskap som ett förbund i kärlek gäller. I takt med en stor migration från främmande kulturer har dessa fenomen dock kommit att bli allt vanligare i , vilket nu leder till ett behov av att lagstifta i frågan. För påtvingade äktenskap finns straffrättslig reglering, och i dessa fall ska naturligtvis varje förekomst beivras. Förtrycket och tvånget är inte så tydligt eller möjligt att bevisa i dessa arrangerade äktenskap med nära släktingar. Familjerna gör upp och arrangerar äktenskapet, och ofta kan de som då gifter sig finna sig i uppgörelsen utan protester och utan märkbart tvång. Det är dock tydligt att äktenskapen som ingås med nära släktingar, som kusiner, sker i mycket högre utsträckning i hederskulturer, där familjen planerar bröllopets alla detaljer, än i västerländska familjer, där den fria viljan och kärleken är styrande. Det finns alltså tungt vägande skäl att se över huruvida kusinäktenskap eller andra äktenskap mellan individer med nära släktband alls ska vara tillåtet eller erkännas i svensk rätt. Trots det har tidigare uttryckt sig oförstående kring problematiken kring kusingiften och även avfärdat ett förbud, som regeringen säger sig vara beredd att vidta de åtgärder som krävs för att förhindra att någon tvingas gifta sig. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Har ministern för avsikt att vidta de åtgärder som behövs för att förbjuda förekomsten av arrangerade kusingiften i ?
ip · H910396 · 2022-03-11 00:00:00 — Interpellation 2021/22:396 Skatten på drivmedel av (SD) till Finansminister (S) Jag har i två tidigare interpellationer lyft den allvarliga situation som landets bränsleberoende företag befinner sig i. Den ena interpellationen har jag fått svar på, och på den andra väntar jag fortfarande på svar. I interpellationen som riktade sig till statsrådet och som vi debatterade i kammaren besvarade inte statsrådet min fråga utan hänvisade till att regeringen följer prisutvecklingen noga. Sedan debatten har drivmedelspriserna formligen rusat i höjden. Från , då dieselpriset var per liter, är priset i skrivande stund litern och fortsatt stigande. har priset stigit per liter, eller i procent räknat . Som ett resultat av det rusande drivmedelspriset har det kommit allt fler larmrapporter om att samhällskritiska transporter riskerar att slås ut. Likaså har lantbrukare larmat om att det är möjligt att bedriva verksamheten på grund av höga bränsle- och energipriser. Även skogsentreprenörer varnar för att verksamheten kommer att stanna på grund av de höga bränslepriserna. För att inte tala om alla svenska privatbilister både på landsbygd och i städerna som tvingas se sin privatekonomi urgröpas. Detta som det, jämfört med priserna vid nyår, har inkommit ökade skatteintäkter med till statskassan. Landet befinner sig i en situation som är mycket allvarlig, och regeringen tycks nöja sig med att följa prisutvecklingen och inkasserar hundratals miljoner i ökade skatteintäkter. Med hänvisning till texten ovan vill jag ställa följande fråga till finansminister : Avser ministern och regeringen att sänka skatten på drivmedel så att bränslepriset i ligger i nivå med jämförbara länder i ?
ip · H910398 · 2022-03-11 00:00:00 — Interpellation 2021/22:398 Befolkningsskyddet och skyddsrum av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har 64 000 olika skyddsrum. I dessa beräknas 7 miljoner människor få plats. Många skyddsrum är dock eftersatta och har inte renoverats eller kontrollerats på . En majoritet av skyddsrummen har inte kontrollerats , och evakueringsplanerna är inte heller uppdaterade. Detta medför en påtaglig risk för svensk totalförsvarsförmåga då vi inte har full kontroll över vår beredskapssituation och befolkningsskyddet. I det nybyggda området Vegastaden i finns det få nybyggda skyddsrum trots att området är tätbefolkat och över 10 000 människor bor i området. Området beräknas dessutom växa . Vi moderater har under två mandatperioder påtalat behovet av nya skyddsrum och fler kontroller. Det är viktigt att regeringen inte bara satsar på det militära försvaret utan också tänker på det civila försvaret. De tre övriga borgerliga partierna och har också påtalat detta. Trots detta har de flesta satsningar på det civila försvaret endast landat i utredningar och riktlinjer för olika myndigheter, trots att behovet av ett fungerande civilt försvar varit påtalat av Försvarsberedningen . Den farliga säkerhetsutvecklingen som expansionism fört med sig väcker stora frågor kring de svenska skyddsrummen och den svenska beredskapen. Åtgärder krävs här och för att iståndsätta skyddsrummen men det krävs även en plan på för hur befolkningsskyddet kan lösas. Trots att det nu har gått försvarsbeslutet har alltför lite gjorts. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka viktigare åtgärder har ministern och regeringen vidtagit för att stärka det civila försvaret och specifikt befolkningsskyddet sedan försvarsbeslutet ? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka befolkningsskyddet? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att lösa evakueringsfrågorna vid höjd beredskap?
ip · H910399 · 2022-03-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:399 Åtgärder för att tillgodose fjällräddarnas behov av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Fjällräddare går med ekonomisk förlust på grund av för låg reseersättning. Meddagens drivmedelspriser går 400 fjällräddare med ekonomisk förlustnär de ska rädda eller söka efter en försvunnen person inom ramen för den statliga räddningstjänsten. Alla fjällräddare är handplockade för sin kunskap och lokalkännedom i detfjällområde de verkar i. Man kan jämföra fjällräddarna med en deltidsbrandkårdär man har sitt jobb och lämnar det när polisen kallar ut dem för att rädda liveller ta hand om skadade/söka försvunna. Skillnaden är att brandmännen intebehöver tanka sin brandbil själv men det måste fjällräddarna göra när de lastarsina skotrar på släpvagnen för att transportera sig för att rädda liv. Många fjällräddare meddelar sin ordförande att de inte längre har råd attfortsätta sitt uppdrag som fjällräddare. Flertalet fjällräddare har således signalerat att de tvingas återlämna sin uniformoch personliga utrustning till polisen för att de känner sig inte ha råd att utföraen statlig räddningstjänst. Under drivmedelskrisen vill , ordförande för , att man reglerar kostnaden till cirka 45–50kronor per mil samt att den regleras beroende om drivmedelspriset går upp eller ned. Även ansvariga inom är bekymrade över situationen i ochmed att den ytterst är ansvarig för fjällräddningen. 400 fjällräddare vill fortsätta rädda liv på en fjällsträcka som är längre änAlperna, men utan reseersättning för sina insatser så har många av dem inteekonomiska förutsättningar för det. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att tillgodose fjällräddarnasbehov och som säkerställer att de kan utföra sina viktiga uppdrag?
ip · H910400 · 2022-03-15 00:00:00 — Interpellation 2021/22:400 Åtgärder mot ungdomsrånare av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) presenterade en rapport om ungdomsrånen, det vill säga unga personer som rånar andra unga. Rapporten visade en förfärlig utveckling: Åren 2015–2019 fördubblades ungdomsrånen till närmare 8 000 anmälda rån. Därtill bör läggas att mörkertalet är stort, då endast 20–av rånen beräknas bli polisanmälda. De flesta misstänkta rånarna är mellan 15–, och många är misstänkta för flera rån enligt rapporten. Många rån är brutala med våld och förnedringsinlag. Brottsoffren blir knivhuggna, sparkade när de ligger på marken, urinerade i munnen, tvingade att kyssa rånarens skor, krypa som en gris eller bli sexuellt ofredad med mera. filmas förnedringsinslagen och sprids på sociala medier, för att förnedra brottsoffret ytterligare. Rapporten visar att av de cirka 3 200 rånarna som omfattas har invandrarbakgrund, och av rånoffren har svensk bakgrund. Motiven är enligt rapporten pengar, status, spänning eller en bakomliggande konflikt. Det finns även en vilja att ytterligare skada, kränka och skrämma rånoffret. Rånoffren känner stor oro som påverkar livet; de får svårt att sova, de vågar inte gå ut, de mår psykiskt dåligt, vissa vill flytta och många har svårt att klara skolan. Allt detta påverkar rånoffret , kanske hela livet. Ungdomsrån är strategiska brott som indikerar fortsatt kriminell karriär, och därför är det mycket viktigt att bekämpa dessa brott. Vi moderater anser att alla rån med förnedringsinslag ska bedömas som grova brott och leda till fängelse. ställde jag en skriftlig fråga till justitieministern gällande ungdomsrån. I sitt svar hänvisade justitieministern till den kommande rapporten från , det vill säga den nu aktuella rapporten, och svarade då att syftet är att ta fram ett kunskapsunderlag som kan hjälpa beslutsfattare och lokala brottsförebyggande aktörer att sätta in rätt åtgärder mot rätt personer och på rätt plats. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Vilka åtgärder har ministern vidtagit eller avser att vidta för att sätta in rätt åtgärder mot rätt personer och på rätt plats? Är ministern beredd att verka för att alla rån med förnedringsinslag ska straffas med minst fem års fängelse?
ip · H910401 · 2022-03-16 00:00:00 — Interpellation 2021/22:401 Beredskapsskatten av (M) till Finansminister (S) aviserade att en så kallad beredskapsskatt ska införas. Än så länge har finansministern inte delgett någon närmare information om hur skatten ska utformas. Finansministern har dock klargjort att han anser att det rådande skattetrycket i inte är tillräckligt högt. Kostnaderna för svenska hushåll är höga. Regeringen har pressat upp skattebördan för hushållen . Redan innan invasion av hade även världens dyraste diesel, och pressades svenska hushåll av ett fyrdubblat elpris. Socialdemokraternas svar till svenska folket i detta läge är att en ny skatt ska införas. Socialdemokraternas beredskapsskatt riskerar att bli en ny tung börda för ett av världens mest beskattade folk i ett läge där kostnaderna för hushållen redan ökar kraftigt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka tänker sig ministern ska betala beredskapsskatten? Har ministern någon prognos för vilka effekter den planerade beredskapsskatten kan väntas få på tillväxt och sysselsättning? Vad förväntar sig ministern att beredskapsskatten ska inbringa till staten?