frsrdg · H904OSSE1 · 2022-03-15 00:00:00 — Presidenten representerar bland annat församlingen vid officiella möten och i andra forum som främjar dess övergripande mål, leder dess möten samt beslutar om utnämningar till poster och uppdrag inom församlingen. En annan viktig del av uppdraget är att upprätthålla goda förbindelser med ordförandeskap på regeringsnivå, bland annat när det gäller utnämningar av ledning för valobservationer och genom att ha en aktiv roll på regeringssidans möten. 4 FÖRSAMLINGENS ORDINARIE VERKSAMHET UNDER 2021 församlingens stadgar stöds presidenten av PF:s generalsekreterare och sekretariat i och dess filial i . Inom ramen för uppdraget som president har gjort ett antal besök i församlingens medlemsländer. Den 6–deltog i egenskap av president för parlamentariska församling i en talmanskonferens i som arrangerades av IPU (Interparlamentariska unionen). Under konferensen hölls bland annat diskussioner om FN:s säkerhetsråds resolution och arbetet med att främja resolutionens innehåll. höll ett tal i ständiga råd i där hon bland annat uppmärksammade att civila observatörsmission i (SMM) inte har fått förlängt mandat att övervaka den pågående konflikten i från de två ryska gränsstationerna Gukovo och Donetsk till följd av bristande konsensus bland medlemsländer. Med anledning av detta samt att ODIHR:s årliga möte med särskilt fokus på mänskliga rättigheter riskerade att ställas in uppmanade till fördjupat samarbete mellan medlemsländer. gjordes även ett besök i och tillsammans med utrikesminister med anledning av det svenska ordförandeskapet i regeringsnivå. Under det gemensamma besöket genomförde och bland annat möten med Bosnien och utrikesminister samt besökte mission i landet. Den 12–besökte (M) () och (). I höll bland annat möten med talmannen i , ukrainska oppositionspartier samt med representanter för civilsamhällesorganisationer. Under besöket i deltog i möten med talmännen i den polska nationalförsamlingens båda kamrar och med den polska OSSE-delegationen. Under besöket deltog i en paneldiskussion och en rad möten av såväl formell som informell karaktär inom ramen för ODIHR:s 30-årsjubileum. representerade parlamentariska församling vid en konferens för talmän i europeiska länder och ordförande i internationella organisationer som anordnades av () i . Under konferensen höll ett tal där hon framhöll betydelsen av samarbete mellan internationella organisationer och nationella parlament för att internationella åtaganden ska fullgöras. Som president för parlamentariska församling höll (M)även ett antal bilaterala möten, bland annat med talmännen från , , och . I samband med parlamentariska församlings valobservation av presidentvalet i ledde (M) en delegation från under en rad högnivåmöten i () den 24–. Möten hölls bland annat med talmän och representanter från det uzbekiska parlamentets båda kamrar och delegation till samt 4 FÖRSAMLINGENS ORDINARIE VERKSAMHET UNDER 2021 representanter från och andra internationella organisationer som verkar i landet. (M) ledde samma delegation från parlamentariska församling under högnivåmöten i () den 27–. Under besöket hölls möten med bland annat utrikesminister, med representanter från det tadzjikiska parlamentet och deras delegation till samt med mission i landet och UNHCR. representerade under session i den 2–och höll ett anförande om vikten av samarbete för att främja säkerheten i . Som president för ledde församlingens höstmöte den 3–. Den 8–genomförde (M) ett besök till i rollen som president. Under besöket hölls möten med ett stort antal företrädare för landets högsta ledning, inklusive landets president, justitieminister och talmannen för . ledde en delegation från parlamentariska församling som även mötte oppositionspartier, civilsamhällesgrupper, delegation till samt människorättsgrupper i landet samt generalsekreteraren för i . Som president för parlamentariska församling ledde (M) församlingens byråmöte . Under mötet höll ett tal till församlingens samlade ledning som inbegrep återrapportering från resan till . I talet lyfte även fram händelser av särskild betydelse för , bland annat militära uppbyggnad vid gränser. Under i den 2–höll (M) bilaterala möten med representanter från ett stort antal medlemsländer i . höll ett anförande vid mötets öppnande som bland annat berörde situationen för migranter vid gränser, militära uppbyggnad gentemot samt stridigheterna i och . I talet betonade betydelsen av ökad solidaritet och enighet bland medlemsländerna för att minska spänningarna i . (M) besökte och () den 13–för möten i egenskap av president för parlamentariska församling. Under besöket höll bland annat möten med senatorer och kongressledamöter som är med i den amerikanska delegationen till , med representanter för samt med organisationer som verkar inom sakområde. höll även anföranden vid och om PF:s arbete för mänskliga rättigheter respektive säkerhetspolitiska utmaningar i . har även deltagit i och hållit anföranden vid ett större antal digitala seminarier som församlingen och de tre kommittéerna har arrangerat. 4 FÖRSAMLINGENS ORDINARIE VERKSAMHET UNDER 2021 4.6.2Uppdraget som rapportör i utskottet för demokrati och mänskliga rättigheter Vid sessionen valdes (S) till rapportör för utskottet för demokrati och mänskliga rättigheter. Som rapportör är man ansvarig för att ta fram rapporter för utskottet samt en resolution till församlingens årliga session. Inom ramen för rapportörskapet har (S) genomfört tre besök i medlemsländer. besökte han församlingens sekretariat i . Den 11–besökte olika internationella organisationer i för att diskutera och ta del av deras verksamhet. –besökte tillsammans med det tredje utskottets presidium Sereine Mauborgne () och () för möten med ODIHR och ledamöter av Sejmen. Till följd av pandemin har församlingens möten genomförts i hybridformat med ett begränsat antal deltagare. har ett antal olika digitala seminarier hållits där medlemmarna kunnat diskutera olika utmaningar i regionen. anordnades ett möte mellan PF:s särskilda representant för () med , ordförande för den belarusiska delegationen till , för en omfattande diskussion om de utmaningar som står inför. Församlingens arbetsgrupp mot terrorism träffades för att diskutera arbetet och läget i regionen. På dagordningen fanns diskussioner om radikalisering på nätet och på sociala medier, insamlande av information från slagfält, åtalande av individer som rest utomlands för att ansluta sig till terrornätverk samt genusaspekter inom arbetet mot terrorism. diskuterades för- och nackdelar med konsensusstruktur med deltagare både från den parlamentariska församlingen och inbjudna från regeringsnivå. Över 100 parlamentariker och tjänstemän deltog i diskussionerna om strukturer för beslutsfattande. På temat humanitärt skydd i konfliktområden arrangerades ett möte med över 125 deltagare. Fokus för mötet var hur den humanitära situationen kan förbättras i områden med konflikter som , , och . Församlingens arbetsgrupp om migration träffades för att ta del av en rapport om asylsökandes situation i Bosnien och . Mötet gav också arbetsgruppmedlemmarna möjlighet att diskutera migrationsfrågor i sina egna länder och höra om migrationsutmaningar i hela . Ett evenemang med fokus på terrorismens utveckling i samband med pandemin hölls . Detta evenemang organiserades gemensamt av , för Oberoende staters samvälde (CIS-IPA), –(), () och FN:s kontor för terrorismbekämpning (UNOCT). diskuterades vikten av multilateralism och internationell dialog. Bakgrunden var en ökad tendens att åsidosätta internationella överenskommelser som är av stor vikt för ett trovärdigt framtida samarbete. Parlamentarikers särskilda position i arbetet för ett ökat meningsfullt utbyte framhävdes. I ett seminarium diskuterades erfarenheter av att motverka terrorresor och främja återintegration. Särskilt fokus låg på terrorister som stridit för Islamiska staten och vilka åtgärder som ska vidtas för att minska risken för att dessa personer begår våldshandlingar efter återvändande. anordnades ett seminarium med kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) för att bemöta ökningen 5 FÖRSAMLINGENS VERKSAMHET UNDER 2021 av våld i hemmiljö. Under seminariet utforskades ny lagstiftning som är ämnad att mer effektivt motverka våldet. Deltagarna framhävde vikten av att medlemsländerna uppfyller de resolutioner och fullgör de åtaganden som de förbundit sig till inom med avseende på jämställdhet, kvinnligt deltagande och genusrelaterat våld. Under ett seminarium med arktiska delegationerna diskuterades utmaningar och möjligheter i nordligaste region. Diskussionen rörde framför allt klimatförändringarnas påverkan på lokalbefolkningen, inkluderingen av unga i beslut och ökad militär närvaro framhävdes i diskussionen. hölls ett digitalt möte med representanter för forskarsamhället om miljöförstöringens inverkan på hälsan och klimatförändringarna. På mötet framhävdes behovet av ett mer intensivt och målinriktat samarbete mellan länder i olika delar av världen. träffade medlemmar ur församlingen arbetsgrupp för migrationsfrågor den grekiska biträdande ministern för migration och asyl för att höra om åtgärder för att mildra pandemins effekter och införandet av vaccinationsprogram för den asylsökande befolkningen på Egeiska öarna. deltog (M) i världskonferensen om ungdomsrättigheter – Involving Youth in Global Action – som anordnades av FN och för att fira ungdomsdagen 2021. (M) betonade behovet av att mildra effekterna av pandemin på de yngre generationernas tillgång till utbildning, arbetsmarknaden och ett aktivt socialt liv. hölls tre seminarier inom ramen för Call for Action – uppmärksammades hur politiska ledare och parlamentariker kan stödja FN:s säkerhetsråds resolution . behandlades stärkandet av unga politiska aktörers roll i beslutssammanhang. diskuterades säkerhetens mänskliga dimension. anordnades ett möte med lagstiftare, jämställdhetsexperter och journalister från medlemsländer som träffades för att diskutera hanteringen av genusrelaterat våld. Församlingens särskilda representant om jämställdhetsfrågor () presenterade vid tillfället sin rapport på temat. Med anledning av den internationella anordnades ett seminarium på temat. Särskilda representanten om korruptionsbekämpning uttalade sig om behovet av större insyn och ansvarsutkrävande i offentliga angelägenheter och framhöll att öppen datateknik är ett viktigt verktyg i detta avseende. 6 Den svenska delegationens verksamhet Utöver att delta i församlingens verksamhet arrangerar den svenska delegationen egna möten och deltar i vissa externt organiserade aktiviteter. Den svenska delegationen höll sex delegationsmöten . Dessa möten hölls både digitalt och med medverkande på plats i . Under vissa delegationsmöten har organisationer och myndigheter bjudits in för att informera om aktuella frågor i . Bland annat har företrädare för informerat delegationen om arbete under ordförandeskapet i 2021. Utrikesminister besökte delegationen och . 6.2 Informationsutbyte med utskott har ledamöter i delegationen bjudits in till sex av utrikesutskottets sammanträden då utrikesministern eller tjänstemän informerat om det svenska ordförandeskapet i . Delegationens presidium har deltagit i de delegationspresidiemöten som talmannen bjudit in till. Dessa arrangeras i syfte att utbyta information mellan presidierna i utrikesutskottet och delegationerna om relevanta frågor. har två delegationspresidiemöten hållits. Den svenska delegationen arbetar nära delegationerna från de nordiska och baltiska länderna, ett samarbete i den så kallade NB8-gruppen. Gruppen håller minst två årliga möten. I mötena medverkar presidierna och medlemmar i församlingens byrå från respektive land. arrangerades totalt tre nordisk-baltiska möten: , och . Med anledning av pandemin genomfördes samtliga möten digitalt. 6.4 Möten inför det svenska ordförandeskapet Det svenska ordförandeskapet i har medfört att höga representanter och tjänstemän inom organisationen har besökt och . besökte generalsekreterare och . Närvarande på mötet var (S) och 6 DEN SVENSKA DELEGATIONENS VERKSAMHET UNDER 2021 (M). beskrev under mötet sitt arbete och prioriteringar som Interaktionen mellan och dess parlamentariska dimension diskuterades också under mötet. Direktören för ODIHR besökte . Under mötet diskuterades situationen för demokrati och mänskliga rättigheter i regionen samt samarbetet mellan ODIHR och den parlamentariska församlingen under valobservationer. Närvarande på mötet var (S) och (M). arbetar kontinuerligt för jämställdhet inom församlingen och i dess arbete. Församlingens särskilda representant om jämställdhetsfrågor () presenterade sin rapport om våld mot kvinnliga politiker och journalister. Rapporten består av två delar, dels en tematisk analys på titelns tema, dels en genusanalys av arbetet inom . framhåller att genusrelaterat våld är ett globalt problem som drabbar en av tre kvinnor under deras livstid i såväl hemmiljöer som det offentliga rummet. Våldet mot kvinnor inom politiken och journalistiken är mer sexuellt än det som drabbar män. Våldet har enligt tilltagit till följd av en demokratisk tillbakagång och växande auktoritära rörelser. Frys rapport uppmanar och dess medlemsländer att verka för mångfald, framhäva kvinnliga journalisters och politikers arbete och bekämpa våldet mot dem. Medlemmar i delegationen har vid upprepade tillfällen lyft frågan om genus och jämställdhet i församlingens verksamhet. skickar valobservatörer till medlemsländerna för att observera val. Från församlingen reser parlamentariker för att fastställa om valen är fria och rättvisa och om de lever upp till de överenskomna åtaganden som fastställdes i Köpenhamnsdokumentet . Valobservationerna genomförs i regel i samarbete med ODIHR. Dagen efter valet lämnar missionen ett preliminärt uttalande om valet, medan en slutgiltig rapport om hela valprocessen utkommer . Den slutgiltiga rapporten innehåller rekommendationer för hur valprocessen kan förbättras. Alla medlemsländer har åtagit sig att följa upp dessa rekommendationer. OSSE-ordförandeskapet utser en parlamentariker till särskild samordnare för korttidsobservatörerna som bland annat har till uppgift att lämna det gemensamma uttalandet vid presskonferensen dagen efter valet. Den särskilda samordnaren ansvarar även för att ta fram det gemensamma utlåtandet för missionen, inklusive förhandlingen av texten. utser församlingen en ledare för sin delegation. Inför en valobservation träffar observatörerna företrädare för de politiska partierna, oberoende journalister och landets valmyndighet i syfte att få information om situationen i det aktuella landet. Den svenska delegationen har kompletterat församlingens program genom möten med svenska diplomater på plats samt experter och företrädare för civilsamhället. observerade församlingen åtta val och den svenska delegationen deltog i alla observationer förutom den som genomfördes av presidentvalet i . Den svenska delegationen kunde ej delta i observationen på grund av votering i kammaren. På grund av pandemin kunde församlingen dock inte observera alla val som man planerat. Församlingen kunde inte observera parlamentsvalet i då landet enbart tillät ett starkt begränsat antal observatörer. Valet observerade inte av , ODIHR eller . På inbjudan av talmannen kan riksdagsledamöter som inte ingår i OSSE- delegationen delta i valobservationer under den så kallade talmanskvoten inom ramen för det deltagarantal som tilldelats . Talmanskvoten har inte använts på grund av pandemin. hölls presidentval i . Valresultatet innebar att Sadyr Japarov från Mekenchil tillträdde som president. Valet bevakades av parlamentariska församling och ODIHR. Särskild samordnare för observationen var () medan församlingens observatörer leddes av (). svenska delegationen deltog (S), (M), (S) och (V) som valobservatörer. Totalt deltog 84 observatörer från 24 länder; 44 av dessa var parlamentariker från församlingen. hölls parlamentsval i till parlamentets 240 platser. Valresultatet innebar att den styrande koalitionen förlorade mandat. Ingen partiledare hann bilda regering inom den grundlagsstadgade tidsgränsen, vilket föranledde det förtida parlamentsvalet . Av de invalda parlamentarikerna var kvinnor. Valet bevakades av parlamentariska församling, () och ODIHR. Särskild samordnare för observationen var () och församlingens observatörer leddes av (). Från den svenska delegationen deltog (M) och (V) som valobservatörer. Totalt deltog 92 observatörer från 32; 44 av dessa var parlamentariker från församlingen. hölls parlamentsval i till parlamentets 140 platser. Valresultatet innebar att regeringspartiet behöll egen majoritet. Av de invalda parlamentarikerna var 36 kvinnor. Valet bevakades av parlamentariska församling, PACE och ODIHR. Särskild samordnare för observationen var Azay Guliyev () och församlingens observatörer leddes av (). Från den svenska delegationen deltog (S), (M), (S), (C), (S) och (S) som valobservatörer. Totalt deltog 125 observatörer från 32 länder; 60 av dessa var parlamentariker från församlingen. hölls parlamentsval i till parlamentets 107 platser. Valresultatet innebar att regeringspartiet behöll egen majoritet. Av de invalda parlamentarikerna var kvinnor. Valet bevakades av parlamentariska församling, PACE och ODIHR. Särskild samordnare för observationen var (M), och församlingens observatörer leddes av (). Från den svenska delegationen deltog (S), (M), (S), (SD), (V) och (S) som Totalt deltog 341 observatörer från 37 länder; 71 av dessa var parlamentariker från församlingen. hölls parlamentsval i till parlamentets 101 platser. Valresultatet innebar att Handlings- och solidaritetspartiet fick egen majoritet. Av de invalda parlamentarikerna var kvinnor. Valet bevakades av parlamentariska församling, PACE, ODIHR och . Särskild samordnare för observationen var Ditmir Bushati () och församlingens observatörer leddes av (). Från den svenska delegationen deltog (C) som valobservatör. Totalt deltog 313 observatörer från 41 länder; 59 av dessa var parlamentariker från församlingen. hölls ännu ett parlamentsval i då ingen regering bildats efter valet . Valresultatet innebar att det nybildade partiet Det finns en sådan nation fick störst andel parlamentsplatser. Ingen partiledare hann bilda regering inom den grundlagsstadgade tidsgränsen vilket föranledde det förtida parlamentsvalet . Av de invalda parlamentarikerna var kvinnor. Valet bevakades av parlamentariska församling, ODIHR och PACE. Särskild samordnare för observationen var () och församlingens observatörer leddes av (). Total deltog 64 observatörer från 27 länder; 17 av dessa var parlamentariker från församlingen. hölls presidentvalet i . Valresultatet innebar att den tidigare presidenten från återvaldes till ämbetet. Valet bevakades av parlamentariska församling, ODIHR och . Särskild samordnare för observationen var () och församlingens observatörer leddes av Från den svenska delegationen deltog (S), (M), (S), (C) och (V) som valobservatörer. Totalt deltog 366 observatörer från 44 länder; av dessa var 99 parlamentariker från församlingen. hölls parlamentsval i till parlamentets 90 platser. Valet hölls då föregående års parlamentsval ogiltigförklarats efter omfattande protester. Valresultatet innebar att presidenttrogna partier och kandidater fick majoritet. Av de invalda parlamentarikerna var kvinnor. Valet bevakades av parlamentariska församling, ODIHR och . Särskild samordnare för valobservationen var () och församlingens observatörer leddes av Karimi (). Ingen från den svenska delegationen deltog i denna valobservation. Totalt deltog 351 observatörer från 41 länder; 55 av dessa var parlamentariker från församlingen. 9 Samarbeten med parter inom och utom den parlamentariska församlingen Den parlamentariska församlingen har antagit ett stort antal resolutioner om samarbetet i . Den särskilda relation som har till grannländerna vid har då noterats, och det ömsesidiga beroendet av säkerhet har betonats. Församlingen vill bidra till ett närmare samarbete inom för att där främja normer och principer. Detta ska ske genom ökad politisk dialog, ekonomiskt samarbete, kulturutbyte samt starkare demokratiska institutioner och respekt för mänskliga rättigheter. Medlemmar i den svenska delegationen har deltagit i det årliga mötet Medelhavsforum, men på grund av pandemin har detta möte inte hållits. 9.2Samarbete med andra parlamentariska församlingar Vid valobservationer sker ett nära samarbete mellan parlamentariska församling, ODIHR och PACE. Vid särskilda valobservationer bedrivs samarbete med och Natos parlamentariska församling. Med anledning av pandemin har församlingen fördjupat sitt samarbete med och Natos parlamentariska församlingar. gjorde de tre församlingarnas presidenter ett gemensamt uttalande om vikten av att upprätthålla ett multilateralt samarbete även under pandemin. I uttalandet framhöll man att de nationella parlamenten måste kunna fortsätta att arbeta under pandemin och att demokratin måste skyddas i tider av kris. parlamentariska församling beslutar om sin egen verksamhet och budget. Verksamheten finansieras genom bidrag från medlemsländernas parlament och baseras på beräkningar för medlemsländerna. Budgetåret börjar och avslutas . För /22 uppgick församlingens budget till 4 094 . Den svenska delegationen bidrog med (), motsvarade av den totala budgeten. Eftersom en stor del av församlingens resurskrävande arbete ställdes in under /21 användes inte alla budgeterade medel. På grund av detta föreslog kassör () att församlingen likt föregående år överför de överblivna medlen till budgeten för kommande verksamhetsår (2021/22). 11 Församlingens ledning, särskilda representanter och medlemsstater 11.1 Församlingens och fackutskottens ledning Följande representanter är valda till ledningsposter inom församlingen och utgör församlingens byrå. Azay Guliyev () Utskott I: Politik och säkerhet (), ordförande Costel Neculai Dunava (), vice ordförande (), rapportör Utskott II: Ekonomi, vetenskap, teknik och (), ordförande (), vice ordförande (), rapportör 2Lämnade den tyska förbundsdagen efter valet . 11 FÖRSAMLINGENS LEDNING, SÄRSKILDA REPRESENTANTER OCH MEDLEMSSTATER2021/22:OSSE1 Utskott III: Demokrati och mänskliga rättigheter Sereine Mauborgne (), ordförande (), vice ordförande (), rapportör Församlingens president har rätt att utse medlemmar av församlingen till särskild representant för en specifik fråga. De utvalda representanterna ska avrapportera sin verksamhet vid de årliga sessionerna. Vid slutet av 2021 hade församlingen följande elva representanter. Antisemitism, rasism och intolerans Kyriakos Hadiyianni () Azay Guliyev () 11 FÖRSAMLINGENS LEDNING, SÄRSKILDA REPRESENTANTER OCH MEDLEMSSTATER Nedanstående länder är medlemmar i . Siffran i parentes anger landets antal ledamöter i den parlamentariska församlingen. Församlingen har totalt 323 ledamöter. Bosnien och (3) Nordmakedonien (3) 11 FÖRSAMLINGENS LEDNING, SÄRSKILDA REPRESENTANTER OCH MEDLEMSSTATER Tryck: Riksdagstryckeriet, 2022