frsrdg · H904RB1 · 2022-02-21 00:00:00 — Anm.: Gapen avser BNP:s, antalet arbetade timmars respektive antalet sysselsattas avvikelse från bedömda trender. De streckade linjerna avser prognos . anpassades till EU:s nya förordning för arbetsmarknadsstatistiken. Sysselsättningsstatistiken är därför inte fullt ut jämförbar . För mer information om förändringarna se faktarutan i Penningpolitisk rapport april och fördjupningen ”AKU-omläggningen och arbetsmarknadsbedömning” i Penningpolitisk rapport februari. Källor: SCB och . Diagram 10 Arbetskraftsdeltagande, sysselsättningsgrad och arbetslöshet Arbetslöshet (vänster skala) Sysselsättningsgrad (höger skala) Arbetskraftsdeltagande (höger skala) Anm.: Säsongsrensade data. Tre månaders glidande medelvärde. Uppgifterna avser personer i åldern 15– . Arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden mäts i procent av befolkningen. Arbetslösheten mäts i procent av arbetskraften. anpassades till EU:s nya förordning för arbetsmarknadsstatistiken. Det innebär att arbetsmarknadsstatistiken inte är fullt ut jämförbar . För mer information om förändringarna se faktarutan i Penningpolitisk rapport april och fördjupningen ”AKU-omläggningen och arbetsmarknadsbedömning” i Penningpolitisk rapport februari. Källa: SCB. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Det penningpolitiska utvecklingsarbetet inriktades dels på de ekonomiska konsekvenserna av pandemin, dels på effekter av penningpolitiken. Arbetet med att analysera hållbarhet i ett penningpolitiskt perspektiv fortsatte också. Ekonomiska konsekvenser av pandemin Pandemin medförde att den ekonomiska aktiviteten föll kraftigt i stora delar av världen . Regeringar och centralbanker började då bedriva en mycket expansiv ekonomisk politik för att mildra de ekonomiska konsekvenserna för hushåll och företag. satsade främst på att ge likviditetsstöd till bankerna och på att köpa finansiella tillgångar. Detta värnade bankernas roll som kreditförsörjare, mildrade friktionerna på viktiga finansieringsmarknader och säkerställde att det penningpolitiska genomslaget från reporäntan till olika marknadsräntor fortsatte att fungera. I en artikel i och valutapolitik 2021:1 beskrevs i detalj vilka åtgärder satte in, händelseförloppet på de finansiella marknaderna samt hur utlåningen till hushåll och företag utvecklades. Pandemin drabbade den svenska arbetsmarknaden hårt. Arbetslösheten steg och sysselsättningen minskade. var många anställda korttidspermitterade, vilket höll sysselsättningen uppe. I Ekonomiska kommentarer nummer 1 2021 visades hur den svenska arbetsmarknaden hade utvecklats dittills under pandemin och vilken utveckling vi kan förvänta oss på utifrån tidigare erfarenheter och forskning. Enligt kommentaren väntas antalet sysselsatta och arbetade timmar bli långsiktigt lägre och arbetslösheten långsiktigt högre. Men hur stora de långsiktiga effekterna på arbetsmarknaden blir är mycket svårt att veta, även i efterhand, då de inte är direkt observerbara. I Ekonomiska kommentarer nummer 7 2021 redovisades en analys av enkäter om inflationsförväntningarna. Kommentaren behandlade framför allt ”oenighet” i svaren, det vill säga i vilken utsträckning olika respondenter avviker från varandra. Genom att ta hänsyn till denna oenighet kan man få en mer nyanserad bild av hur väl förankrat inflationsmålet är än vad man får genom att enbart titta på genomsnittet eller medianen. Analysen visade att oenigheten ökade något efter pandemiutbrottet. Om denna oenighet är kopplad till förankringen av inflationsmålet kan det vara relevant för policyarbete. Med hjälp av data från historiska monetära statistik analyserades i en artikel i och valutapolitik 2021:2 hur de olika pandemier som drabbat påverkat demografi, BNP och inflation. I artikeln diskuterades också vilka slutsatser man kan dra av historien vad gäller effekterna av den pågående pandemin. Men man konstaterade att det i praktiken är svårt att göra av flera skäl, exempelvis är dagens samhälle väldigt annorlunda sett till kunskapsläge, utbud av medier, teknik och sjukvård. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET började köpa svenska statsobligationer i större skala. Syftet var att återföra inflationen mot målet och stimulera ekonomin genom att säkerställa att svenska räntor förblev låga. Utrymmet att sänka reporäntan hade blivit allt mindre och dessutom hade flera andra centralbanker börjat köpa statsobligationer i större omfattning. I en artikel i och valutapolitik 2021:1 analyserades bland annat vilka effekter statsobligationsköp 2015–2017 hade fått på de finansiella marknaderna. En av slutsatserna i studien var att köpen via olika kanaler hade gjort penningpolitiken mer expansiv, eftersom de bidrog till lägre räntor och en svagare växelkurs. De senaste årens negativa styrräntor i flera ekonomier har lett till en diskussion om hur effektiva negativa räntor egentligen är. I ett bidrag till den diskussionen visades i Ekonomiska kommentarer nummer 9 2021 att reporänta samvarierat starkt med de räntor som låntagare mött även när reporäntan varit negativ. Enligt studien var reporäntan således ett effektivt instrument för att styra låneräntorna även när den var svagt negativ. I en genomgång av forskningslitteraturen visades i Ekonomiska kommentarer nummer 2 2021 att de genomsnittliga effekterna på produktion och inflation varit positiva när centralbankerna utökat sina tillgångsköp. behöver följa hur fördelningen av inkomster och förmögenheter utvecklas över tiden. Inkomst- och förmögenhetsskillnader kan påverka tillväxtmöjligheterna i ekonomin och förändringar av fördelningen kan påverka vilken effekt penningpolitiken får på den ekonomiska aktiviteten. I Ekonomiska kommentarer nummer 11 2021 redogjordes för tio vanliga frågor och svar om fördelningseffekter och penningpolitik. Det konstaterades bland annat att det av flera skäl skulle vara svårt att använda penningpolitiken aktivt för fördelningspolitiska syften. En mindre expansiv penningpolitik skulle kunna bidra till att bromsa tillgångspriserna, men detta skulle i så fall ske till priset av högre arbetslöshet. Så även om det sammantagna slutresultatet skulle kunna bli en jämnare fördelning, skulle läget i praktiken förvärras för redan svaga grupper. En sådan politik skulle vara svår att motivera. Över , som löper över både låg- och högkonjunkturer, kommer dessutom effekterna av penningpolitiken på inkomst- och förmögenhetsfördelningen att till stor del ta ut varandra. Hållbarhet i ett penningpolitiskt perspektiv deltar i det globala for Greening the () som arbetar för att finansiella företag och myndigheter ska integrera klimat- och miljörelaterade risker i sitt arbete. publicerade NGFS flera scenarier för hur klimatförändringarna kan påverka den ekonomiska utvecklingen. redovisade i Ekonomiska kommentarer nummer 14 2021 en översikt av NGFS scenarier med fokus på den globala och ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Enligt scenarierna är de ekonomiska kostnaderna i termer av BNP förhållandevis små på global nivå, vilket är i linje med tidigare studier. Detta gäller även för där kostnaderna är ännu mindre. I beräkningarna har man tagit hänsyn till kostnader för extremväder och klimatomställningen. Däremot finns inte risker för tippningspunkter med i beräkningarna, det vill säga kritiska brytpunkter som inträffar när en förändring i klimatsystemet är så stor att klimatet ändras tvärt och inte återgår till det ursprungliga tillståndet även om orsaken till förändringen försvinner. Det råder dock stor osäkerhet om tippningspunkter, men de skulle sannolikt medföra stora kostnader om de inträffar. I ett pågående projekt studerar också hur klimatförändringarna kan påverka variationerna i priser och produktion i . I projektet används historiska väderdata för att studera sambanden mellan stigande temperatur, priser och produktion. Resultat från studien ska enligt planerna publiceras . Artiklar med inriktning på penningpolitik och fördjupningar i den penningpolitiska rapporten finns publicerade på webbplats, tillsammans med övriga publicerade studier från samtliga avdelningar. expansiva penningpolitik med fortsatta köp av svenska värdepapper bidrog till att storleken på balansräkningen ökade . Den ökade även i och med att () gav en ökad tilldelning av särskilda dragningsrätter (SDR). Dessutom ändrades balansräkningens sammansättning av att påbörjade en övergång till en helt egenfinansierad valutareserv. Sammantaget över året ökade balansomslutningen med och uppgick till 1 . Finansiella tillgångar och skulder förvaltar finansiella tillgångar för att säkerställa att banken kan uppfylla sitt lagstadgade mål och utföra sina uppdrag. expansiva penningpolitik har inneburit att merparten av tillgångarna utgörs av tillgångar i svenska kronor. Dessa består bland annat av de svenska statsobligationer som köpte –2021. Under coronapandemin 2020– 2021 köpte även svenska statsskuldväxlar, säkerställda obligationer (bostadsobligationer), kommunobligationer och företagsobligationer. Till tillgångarna hör även utlåning mot säkerhet till penningpolitiska motparter och tillfälliga penningpolitiska motparter. En annan stor del av tillgångarna utgörs av guld- och valutareserven. Denna säkerställer att vid behov kan ge tillfälligt likviditetsstöd i utländsk valuta och intervenera på valutamarknaden. Valutareserven består av räntebärande värdepapper i utländsk valuta med hög likviditet och låg kreditrisk, i huvudsak statsobligationer. Bland tillgångar finns också fordringar på IMF eftersom är den myndighet i som ansvarar för de skyldigheter som följer av medlemskap i fonden. har beredskap att använda guld- och valutareserven för att låna ut pengar till IMF, som i sin tur lånar ut pengar till länder som har problem med betalningsbalansen. finansiella skulder består till största delen av inlåning i svenska kronor. Denna inlåning är huvudsakligen en följd av att köpt svenska värdepapper. Genom köpen har tillfört en stor mängd likviditet till banksystemet och därmed ökat bankernas likviditetsöverskott. När bankerna placerar överskottet hos uppstår en skuld till bankerna. har även finansiella skulder i utländsk valuta till Riksgälden. Dessa skulder utgörs av amerikanska dollar och euro som lånat upp via Riksgälden i syfte att finansiera valutareserven. beslutade att ersätta lånen från Riksgälden med inlåning i svenska kronor från banker. avser att köpa utländsk valuta på valutamarknaden i jämn takt över en längre tidsperiod och betala köpen med svenska kronor. Detta medför att bankernas inlåning i kronor ökar på balansräkning. kommer att återbetala valutalånen hos Riksgälden i den takt de förfaller. På så sätt får en egenfinansierad valutareserv. Diagram 11 balansräkning respektive 2021 Tillgångar Skulder Tillgångar Skulder Tabell 3 finansiella tillgångar och skulder Anm.: Tabellen visar finansiella tillgångar och skulder i balansräkning. Beräkningen av avkastningen baseras på både tillgångar och skulder och redovisas i tabellen för nettofordringar. 2021/22:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING ökade balansomslutningen med till 1 , främst till följd av att köpte värdepapper i svenska kronor (se diagram 11). eget kapital (inklusive årets resultat och värderegleringskonton) ökade med till , vilket huvudsakligen beror på att den svenska kronan försvagades . Vid utgången av året uppgick värdet på finansiella tillgångar till 1 (se tabell 3). Den totala avkastningen på finansiella tillgångar och skulder uppgick till . fortsatte att genomföra stödåtgärder för att mildra coronapandemins effekter på svensk ekonomi (se avsnittet Ett fast penningvärde –prisstabilitet för mer information om dessa stödåtgärder). köp av svenska värdepapper bidrog till att tillgångar i svenska kronor ökade . Köpen av värdepapper har tillsammans med strävan efter att skapa en egenfinansierad valutareserv inneburit att inlåningen i svenska kronor har ökat markant. uppgick det sammanlagda marknadsvärdet på penningpolitiska tillgångar och skulder till 999,2 respektive 1 (se tabell 4). Tabell 4 penningpolitiska instrument Värdepapper i svenska kronor In- och utlåning i penningpolitiskt syfte Lån för vidareutlåning till företag Anm.: Tabellen visar penningpolitiska tillgångar och skulder i balansräkning. Beräkningen av avkastningen baseras på både tillgångar och skulder och redovisas i tabellen för nettofordringar. Ökat innehav av värdepapper i svenska kronor har använt köp av svenska statsobligationer som ett verktyg för att göra penningpolitiken mer expansiv. För att mildra de ekonomiska effekterna av coronapandemin har även ökat innehavet av svenska värdepapper utöver köp gjorda eller planerade före coronapandemin. Inom ramen för detta program köpte svenska statsobligationer, statsskuldväxlar, säkerställda obligationer (bostadsobligationer), kommunobligationer och företagspapper (företagsobligationer och företagscertifikat). Samtliga köp genomfördes på andrahandsmarknaden och bestod till största delen av säkerställda obligationer. uppgick det sammanlagda marknadsvärdet på innehavet av svenska värdepapper till . Den genomsnittliga återstående löptiden för värdepapperen var då och deras återstående löptid sträckte sig mellan och (se diagram 12). Avkastningen på dem uppgick till –3,, eller –0,. Diagram 12 innehav av svenska värdepapper och tid för förfall Anm.: Diagrammet visar det nominella värdet på innehav av svenska värdepapper och när de olika typerna av värdepapper förfaller. Merparten av köpen utgjordes av svenska säkerställda obligationer fortsatte att köpa svenska säkerställda obligationer utgivna av sju olika bolag: , , , , , AB Säkerställda Obligationer och . To- talt sett köpte säkerställda obligationer till ett nominellt värde om . Därmed stod säkerställda obligationer för den största 2021/22:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING delen av de totala värdepappersköpen . uppgick marknadsvärdet på innehav av säkerställda obligationer till . fortsatte även att köpa svenska statsobligationer och kommunobligationer köpte svenska nominella och reala statsobligationer till ett sammanlagt nominellt värde om . Den större delen av detta belopp, , avsåg nominella statsobligationer. uppgick marknadsvärdet på innehav av svenska statsobligationer till . köpte även obligationer utgivna av svenska kommuner och regioner samt Kommuninvest i . Totalt sett över året köpte kommunobligationer till ett nominellt värde om . Merparten av detta belopp, , avsåg köp av obligationer utgivna av Kommuninvest i . Utöver dessa obligationer köpte även obligationer utgivna av 17 olika kommuner och regioner. uppgick marknadsvärdet på sammanlagda innehav av kommunobligationer till . Hållbarhet är en faktor vid köpen av företagsobligationer fortsatte även att köpa företagsobligationer utgivna av svenska icke-finansiella företag. Köpen genomfördes både bilateralt och genom anbudsförfaranden. Sammantaget köpte företagsobligationer till ett nominellt värde om , varav obligationer till ett värde om köptes bilateralt. Köpen genomfördes med en strävan om att få det totala innehavet av företagsobligationer att spegla marknaden för företagsobligationer när det gäller såväl branscher och emittenter som fördelningen mellan fast och rörlig kupong, löptid och kreditbetyg. fördelades köpen mellan de branscher där det fanns obligationer som uppfyllde kriterier. uppgick marknadsvärdet på innehav av företagsobligationer till . Innehavet bestod då av företagsobligationer utgivna av 51 olika företag och merparten av innehavet, , bestod av obligationer utgivna av svenska fastighetsbolag (se diagram 13). Precis som andra centralbanker har en skyldighet att hantera finansiella risker som följer av de åtgärder som vidtas i penningpolitiskt syfte. Eftersom hållbarhets- och klimatrisker kan skapa finansiella risker tillämpar en så kallad normbaserad negativ screening vid köp av företagsobligationer. Detta innebär att endast köper obligationer utgivna av företag som efterlever internationella standarder och normer för hållbarhet. började dessutom att beräkna och publicera koldioxidavtrycket för sitt innehav av företagsobligationer. Detta är ett första steg mot att redovisa de klimatrelaterade riskerna på Genom att redovisa koldioxidavtrycket vill bidra till att främja transparensen kring klimatrelaterad information. Diagram 13 innehav av företagsobligationer som har kunnat köpa Anm.: Diagrammet visar en branschuppdelad jämförelse mellan innehav av företagsobligationer och företagsobligationer som har kunnat köpa sedan köpen påbörjades och som fortfarande var utestående . Köpen utökades med svenska statsskuldväxlar köp av svenska värdepapper utökades till att även omfatta svenska statsskuldväxlar. Köpen inleddes och sammantaget köpte statsskuldväxlar till ett nominellt värde om , varav 26,5 miljarder förföll . uppgick marknadsvärdet på innehav av svenska statsskuldväxlar till . Låg efterfrågan på att sälja företagscertifikat till Utöver företagsobligationer fortsatte även att köpa företagscertifikat utgivna av svenska icke-finansiella företag. Intresset för att sälja företagscertifikat till var dock lågt , och valde därför att i ett första steg övergå från veckovisa anbud till anbud . Erbjudandet om att köpa företagscertifikat avslutades . köpte företagscertifikat till ett sammanlagt belopp om . De köpta certifikaten förföll . 2021/22:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING avslutade de extraordinära utlåningsfaciliteterna i svenska kronor och amerikanska dollar I inledningen av coronakrisen införde flera olika utlåningsfaciliteter för att garantera tillgången på likviditet i det finansiella systemet. För att ytterligare stärka bankernas tillgång till likviditet sänkte även kraven på de säkerheter som bankerna kan använda när de lånar av . Dessutom infördes motpartskategorin Tillfällig penningpolitisk motpart för att temporärt utöka antalet motparter som fick möjlighet att delta i program för vidareutlåning till företag. beslutade att avsluta utlåningsfaciliteterna som lanserades . beslutade även att avsluta möjligheten att ansöka om att bli tillfällig penningpolitisk motpart och att återställa kraven på de säkerheter som bankerna måste lämna när de lånar av . Merparten av lånen för att stödja bankernas utlåning till företag förföll inrättade ett program i svenska kronor där penningpolitiska motparter och tillfälliga penningpolitiska motparter fick låna av för att kunna fortsätta att ge lån till svenska icke-finansiella företag. slutade att erbjuda lån under detta program och införde i stället ett likartat program med förenklade villkor. Ingen efterfrågade dock några lån inom ramen för det nya programmet och valde att avsluta programmet. Inom ramen för det tidigare programmet förföll och återbetalades merparten av lånen . Endast en mindre andel lån förlängdes och kvarstod lån om med en längsta återstående löptid . –2021 lånade ut sammanlagt för vidareutlåning till företag. Rambeloppet för detta program uppgick till . Efterfrågan var låg även på utlåning med tre respektive sex månaders löptid fortsatte att erbjuda de penningpolitiska motparterna att låna obegränsad mängd svenska kronor med tre respektive sex månaders löptid. Inledningsvis erbjöds lånen i veckovisa marknadsoperationer, men när läget på de finansiella marknaderna hade stabiliserats ändrades erbjudandet från veckovisa till månadsvisa marknadsoperationer. Läget på marknaderna fortsatte därefter att vara stabilt och då denna typ av lån inte heller efterfrågats i någon större utsträckning, valde att avsluta även de månadsvisa marknadsoperationerna. kvarstod ett lån om med förfall . Sammantaget –2021 lånade ut under detta program. Ingen efterfrågan på lån i amerikanska dollar fortsatte att erbjuda de penningpolitiska motparterna att låna amerikanska dollar, men inga lån efterfrågades . Detta program avslutades . –2021 lånade ut sammanlagt under detta program vars rambelopp uppgick till . Ökad inlåning i penningpolitiskt syfte Det svenska banksystemet har ett likviditetsöverskott gentemot , som huvudsakligen skapats genom att köpt svenska värdepapper av bankerna. ökade likviditetsöverskottet ytterligare när köpte utländsk valuta i syfte att övergå till en egenfinansierad valutareserv och när levererade till statskassan. Detta beror på att både köpen av valuta och inleveransen finansierades genom att ökade inlåningen från bankerna. Banker som är penningpolitiska motparter till får placera likviditetsöverskottet hos genom penningpolitiska instrument i form av stående inlåningsfacilitet och riksbankscertifikat med en veckas löptid. Bankernas placeringar innebär att har en skuld till bankerna. uppgick denna skuld till 1 , vilket är en ökning med från föregående år. medförde den negativa inlåningsräntan om –0,(reporäntan minus ) att den totala inlåningen genererade i ränteintäkter. Guld- och valutareserven ska förvaltas så att alltid står redo att uppfylla sina åtaganden. Reserven måste därför vara utformad så att den kan användas för att ge tillfälligt likviditetsstöd till banker verksamma i , fullgöra del i IMF:s internationella långivning och intervenera på valutamarknaden. Dessutom är reserven utformad för att sprida finansiella risker och ge en långsiktig avkastning som bidrar till att värna finansiella oberoende. beredskap att med kort varsel kunna ge tillfälligt likviditetsstöd i utländsk valuta ställer stora krav på guld- och valutareservens sammansättning. I valutareserven finns därför till största delen sådana valutor som efterfrågas av bankerna när de behöver likviditetsstöd och sådana tillgångar som snabbt kan omvandlas till likvida medel, främst statsobligationer i amerikanska dollar och euro (se diagram 14). 2021/22:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING Diagram 14 Guld- och valutareservens sammansättning CAD 16,6 8,8 4,5 Anm.: Diagrammet visar marknadsvärdet på guld- och valutareserven inklusive upplupna räntor. Inga större förändringar i valutareserven direktion beslutar om en finansiell risk- och investeringspolicy som fastställer principerna för investeringar i guld- och valutareserven. I policyn anges vilka begränsningar som gäller för förvaltningen. Detta görs med utgångspunkt i det så kallade beredskapsbehovet som anger vilka valutor behöver hålla i valutareserven av beredskapsskäl. tar även hänsyn till avkastning och risk när valutareservens sammansättning bestäms. Vidare tar hänsyn till hållbarhet i valet av tillgångar. Till exempel gör en bedömning utifrån hållbarhetsfaktorer som klimat, socialt ansvar och styrning innan nya tillgångar kan inkluderas i valutareserven. Dessutom väljer i den mån det är möjligt en sammansättning av tillgångar som begränsar det sammanlagda koldioxidavtrycket i valutareserven, utan att det får för stor negativ effekt på avkastningen. sålde tillgångar i valutareserven motsvarande i syfte att öka beredskapen att erbjuda lån i amerikanska dollar till svenska banker. fortsatte att ha likvida medel tillgängliga av beredskapsskäl. Dessa medel var dels placerade på ett konto hos Federal Reserve, dels investerade i räntebärande värdepapper med kort löptid utgivna av (). placerade en större andel av de likvida medlen på kontot hos Federal Reserve eftersom detta gav en högre ränta än placeringarna hos BIS med allra kortast löptid. I övrigt gjordes inga betydande förändringar i valutareservens sammansättning, och reservens räntekänslighet, mätt som modifierad duration, hölls oförändrad kring 3,5. anslöt sig till Federal Reserves FIMA-facilitet beslutade att förlänga det tillfälliga swapavtal som ingicks med den amerikanska (Federal Reserve) . Avtalet gav möjlighet att låna amerikanska dollar i utbyte mot kronor. Detta valutaarrangemang behövde dock inte användas och avtalet löpte ut . beslutade att ansluta sig till repofaciliteten som Federal Reserve erbjuder. Faciliteten infördes och var till en början tillfällig, men beslutade Federal Reserve att göra den till en stående facilitet.