frsrdg · H904RB1 · 2022-02-21 00:00:00 — Framställning till 2021/22:RB1 Årsredovisning för riksbank 2021 riksbank överlämnar härmed årsredovisning till . I enlighet med 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank (riksbankslagen) innehåller årsredovisningen en förvaltningsberättelse, en balansräkning, en resultaträkning och en bedömning av den interna styrningen och kontrollen. I förvaltningsberättelsen redogör för hur banken har bedrivit penningpolitiken, främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende samt utfört övriga uppdrag under räkenskapsåret. 2021/22:RB1 TILL att fastställer resultaträkning och balansräkning för enligt förslaget i årsredovisningen. , , , , Per och har deltagit i beslutet. har varit föredragande. Verksamhet och strategi.................................................................................. Organisation och ledning.............................................................................. Ett fast penningvärde – prisstabilitet............................................................. Ett stabilt finansiellt system.......................................................................... Säkra och effektiva betalningar .................................................................... Forskningen ger underlag till policybesluten.............................................. Statistik och informationsförsörjning ......................................................... Verksamhetsstöd och it............................................................................... Arbetsplatsen och medarbetarna................................................................. Intern styrning och kontroll ........................................................................ Hantering av risker ..................................................................................... BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING ................................... Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden...... BEDÖMNING AV INTERN STYRNING OCH KONTROLL................. avdelningar och deras uppgifter............................................. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till blev ännu ett pandemiår, men världsekonomin återhämtade sig och krisåtgärderna började trappas ned. I kom vi tillbaka till ungefär samma tillväxtbana som rådde före pandemin, och därmed ligger vi nu också över den nivå på ekonomisk aktivitet som vi hade då. Vår bedömning är att krisåtgärder 2020–2021 har varit viktiga för att stabilisera ekonomin genom pandemin, som när detta skrivs på nytt har överraskat genom mutationen omikron. Åtgärderna har också varit nödvändiga för att möjliggöra att vi på lite klarar inflationsmålet. En annan viktig uppgift har varit att fortsätta arbetet med att anpassa vår del av betalinfrastrukturen så att betalningar ska kunna göras snabbt och över landsgränserna på ett säkert och stabilt sätt. Tillsammans med BIS invigde vi också det nordiska innovationscentret i som ska ha fokus på bland annat betalningar och cybersäkerhet. Penningpolitiken har bidragit till en stark återhämtning – men uthållighet behövs Vid årets början var läget ganska osäkert. Vaccinationerna hade precis kommit igång, och det var svårt att förutspå utvecklingen. fortsatte det krisprogram som hade sjösatts , men mot mitten av året var vaccinationsprogrammen i västvärlden och i stora delar av tillväxtmarknaderna utrullade med goda resultat. Det fanns förhoppningar om att länderna skulle öppna i takt med att vaccinationerna fortskred och tillväxtprognoserna blev därför optimistiska. blev det allt tydligare för oss att återhämtningen inte skulle bli så friktionsfri som man hade hoppats. Vi ser det i , med fortsatt hög arbetslöshet i vissa sektorer som det är brist på arbetskraft i andra. På flera håll i världen rapporteras om olika typer av flaskhalsar när produktionen eller transporterna av varor inte kan hålla jämna steg med konsumenternas efterfrågan. Globala energipriser har också ökat kraftigt. Inflationen har stigit på många håll, och har centralbanksvärlden alltmer fokuserat på risken för att detta ska påverka inflationsförväntningarna och innebära att den för höga inflationen ska få fäste mer långsiktigt. Vi ser dock inga tydliga tecken på det i , utan vår bedömning är att en expansiv penningpolitik behövs ännu . Det är nödvändigt att hålla räntorna låga för att vi ska komma ur de senaste årens situation, där problemet ju har varit att inflationen har varit för låg. Risken för ytterligare bakslag i pandemin finns förstås också, där inte minst stora skillnader i vaccinationsgrad mellan olika länder skapar en osäkerhet om utvecklingen. Men även om återhämtningen inte blir helt jämn kvarstår bilden att vi kommer ur den här krisen betydligt snabbare än vid tidigare allvarliga ekonomiska Penningpolitiken behöver dock vara uthållig för att vi ska nå vårt inflationsmål. Vid årets sista penningpolitiska möte annonserade vi att vi tror att räntorna kommer att ligga kvar på för att höjas . Krisåtgärderna trappas ned – men långvariga effekter på På frågan om när krisåtgärderna ska avslutas har jag svarat: när det inte riskerar att skada ekonomin. I takt med att läget i ekonomin stabiliserades minskade också efterfrågan på våra krisåtgärder. Det var skälet till att vi avvecklade vårt särskilda program för företagsutlåning via banker, programmen för lån i svenska kronor på längre löptider och de särskilda dollarlånen. Vi fortsatte att köpa olika värdepapper men drog gradvis ned på takten i våra köp. Men även med en lägre köptakt ökade innehavet. Det uppgick till , vilket motsvarar av BNP. Vår prognos är att det kommer att ligga på ungefär den nivån , för att sedan gradvis minska. Detta ställer stora krav på vår tillgångsförvaltning, där vi har haft ett skärpt fokus på riskhanteringen. har också utnyttjat möjligheten att genom riskavsättningar omfördela vinster och utdelningar över tiden. På så sätt har vi förstärkt den buffert som behövs för att hantera eventuella förluster. Stabilitetsriskerna har ökat – behov av åtgärder för en bättre framtida jämvikt har pekat på riskerna med hushållens höga skuldsättning kopplat till höga och stigande bostadspriser. Att hushållens skulder har stigit beror bland annat på att bostadsmarknaden har fungerat dåligt och på att skattesystemet inte är så väl utformat ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv. Men det beror även på att räntorna har fallit, som ett resultat främst av ett allt lägre globalt realränteläge. Något som har diskuterats är om centralbankernas krisåtgärder har spätt på de redan höga bostadspriserna. köp av bostadsobligationer har spelat en roll i så måtto att bostadsobligationsmarknaden har fortsatt att fungera så att bostadsinvesteringar har kunnat finansieras. Det var enligt min mening absolut nödvändigt att se till att så skedde. Bostadsobligationsmarknaden är dominerande i det svenska finansiella systemet. Problem där riskerar också att snabbt spridas vidare till många andra marknader, med högre räntor överlag och sämre tillgång till nödvändiga internationella marknader. Det här innebär inte att vi ser mindre allvarligt på stabilitetsriskerna kopplade till bostadsmarknaden. Vi upprepade i flera sammanhang vår bedömning att det är angeläget med breda reformer inom bostads- och skatte- I brist på sådana reformer kan det behövas nya makrotillsyns- åtgärder för en bättre framtida jämvikt. Förutom att hantera de aktuella hoten mot stabiliteten förstärkte Riksban- ken sin analys av frågor kopplade till hållbarhet och klimatrisker. presenterade bland annat en ny klimatrapport med en samlad beskrivning av arbetet på detta område. invigdes också BIS nordiska innovationscenter som kommer att främja även analys av finansiella stabilitetsrisker inom till exem- Intensivt förändringsarbete inom den finansiella infrastrukturen Vid sidan av det ekonomiska läget och räntepolitiken är nog sedlar och mynt det som mest förknippas med, åtminstone hos den lite äldre befolkningen. Men bland de yngre är det inte lika självklart så. ser det dock som viktigt att även kunna erbjuda ett tryggt betalningsmedel till allmänheten. I dagens värld betyder det att ett digitalt alternativ till papperssedlar behöver finnas. I slutändan är det en fråga för , men för att det ska finnas en reell valmöjlighet krävs det förberedelser. Det arbete där vi förbereder oss för att kunna ta fram en fungerande elektronisk krona – e-kronan – fortsatte . Mer i det tysta sker en i det närmaste revolutionerande utveckling inom de europeiska finansiella infrastruktursystemen. Det kan låta abstrakt, men vad det handlar om är förändringar inom it-plattformar och rutiner för hur data ska överföras som gör det möjligt för företag och privatpersoner att skicka betalningar och göra andra finansiella transaktioner. Det här är förändringar som i grunden påverkar det svenska finansiella systemet. Vi vill gärna se på svenska betalningar som en nationell fråga, men så är det inte längre. Våra svenska system är sammanlänkade med utländska aktörers. När förändringar sker i omvärlden behöver vi följa vad som sker och anpassa oss, till exempel när det gäller legala frågor. avser att med full kraft verka för en positiv utveckling mot en effektiv och säker betalmarknad. Vi behöver vara och nytänkande för att kunna gripa de möjligheter som utvecklingen ger. slöt ett avtal med Eurosystemet som innebär att vi kan använda deras plattform för omedelbara betalningar. Vi fattade också ett inriktningsbeslut om att använda Eurosystemets plattformar för avveckling av stora betalningar och värdepappersaffärer. Vårt arbete har därmed tagit oss lite närmare vision att svenskarna ska kunna göra betalningar snabbt och säkert och till låga kostnader, inom landet och över gränserna, dygnet runt, – med centralbankspengar. Organisation och arbetssätt – mot det nya normala Medarbetarnas kompetens och stora engagemang har varit helt avgörande för våra möjligheter att genomföra krisprogrammet och bedriva ett intensivt utvecklingsarbete. Det här är inte mindre imponerande då arbetsförhållandena varit ovana och möjligheterna att träffas bitvis mycket begränsade. Personalstyrkan har växt , med förstärkningar inom bland annat it, betalningar, finansmarknadsfrågor, krisberedskap och verksamhetsstöd i form av juridisk kompetens. Jag är särskilt imponerad av att alla nyanställda har kommit in i verksamheten så bra i detta speciella läge. Vi vet nu att det med dagens teknologi är fullt möjligt att utföra många arbetsuppgifter på distans, och en bit in i pandemin såg vi konturerna av en värld där resandet – både det dagliga och mer långväga – minskar. Att kunna arbeta hemma då och då kan underlätta livspusslet, och det är en möjlighet som många av medarbetare efterfrågar. Men det blev också väldigt tydligt att vi är sociala varelser och att utvecklingsarbete och gott samarbete i längden också kräver fysiska möten. Vi behöver så att säga kombinera teknikens möjligheter med människors behov av att träffas, och hitta något lagom i det hela. har bedrivit ett projekt, Hållbara arbetsformer, för att göra just det. Vi införde en möjlighet att teckna avtal för distansarbete på mer regelbunden basis. Detta löper på prov och det ska bli spännande att se hur vi kan kombinera arbete på distans med arbete på kontoret på ett bra sätt. Det har sammanfattningsvis varit med hög aktivitet och många spännande frågor för , och det är med stolthet jag redovisar årets arbete. Jag vill rikta mitt stora tack till alla medarbetare för mycket goda insatser. räkenskaper visar på ett resultat på –för . Förutom den finansiella redovisningen finns i denna årsredovisning en övergripande beskrivning av aktiviteter inom bankens huvudområden. För mer detaljerade beskrivningar finns referenser till publikationer och rapporter som offentliggjorts samt hänvisning till webbplats. Ordlistan i bilaga 4 underlättar läsningen genom att förklara viktiga ord och begrepp. riksbanks vision är att vara en nytänkande centralbank med hög beredskap som utför sin uppgift: att arbeta för en stark och säker ekonomi. Un- der 2021 betonades arbetet med att stödja svensk ekonomi och den ekonomiska återhämtningen efter pandemin. uppdrag, uppgifter och roll är och en myndighet under . ansvarar för penningpolitiken med målet att upprätthålla ett fast penningvärde. har också i uppgift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Ett fast penningvärde – prisstabilitet Enligt riksbankslagen ska upprätthålla ett fast penningvärde, vilket innebär att inflationen ska vara låg och stabil. har preciserat ett mål för inflationen som säger att den årliga förändringen i konsumentprisindex med fast ränta (KPIF) ska vara . penningpolitik inriktas på att uppfylla inflationsmålet och stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken, vars syfte är att uppnå en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Förutom att stabilisera inflationen runt inflationsmålet strävar därför även efter att stabilisera produktion och sysselsättning runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor. Inflationsmålet är dock överordnat. För att påverka inflationen och den ekonomiska utvecklingen beslutar om nivån på sin styrränta, den så kallade reporäntan. Dessutom publicerar efter varje penningpolitiskt möte sin prognos över reporäntan, den så kallade reporäntebanan. Reporäntan och reporäntebanan påverkar andra räntor i ekonomin och därmed den ekonomiska aktiviteten och inflationen. kan även påverka räntorna på andra sätt, till exempel genom att köpa olika värdepapper. Ett säkert och effektivt betalningsväsende – finansiell stabilitet ska enligt riksbankslagen även främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Det kan göra genom att på olika sätt bidra till stabiliteten i det finansiella systemet och genom att se till att det går att göra betalningar på ett säkert och effektivt sätt. får enligt riksbankslagen tillhandahålla ett centralt betalningssystem som banker och andra aktörer kan använda för att göra betalningar. De konton som tillhandahåller används också för att genomföra penningpolitiken och att i krissituationer tillföra extra likviditet för att stabilisera marknader och finansiella institut. kapacitet att agera ”bankernas bank” är en förutsättning både för att uppfylla målet om prisstabilitet och för att främja finansiell stabilitet. Säker och effektiv kontantförsörjning har ensamrätt att ge ut sedlar och mynt i och att ansvara för kontantförsörjningen. Detta innebär att tillhandahåller sedlar och mynt, makulerar uttjänta sedlar och mynt och löser in ogiltiga sedlar. Må- let är att säkerställa att sedlar och mynt är av hög kvalitet och att kontantförsörjning är säker och effektiv. Allmänheten och de företag som hanterar kontanter ska ha ett stort förtroende för sedlar och mynt och för kontantförsörjningen. följer också utvecklingen på betalningsmarknaderna och analyserar användningen av kontanter och alternativa betalningsmedel i ekonomin för att vid behov kunna anpassa sin verksamhet till förändringar i samhället. Säkra och effektiva finansiella överföringar äger och driver det centrala betalningssystemet som gör det möjligt för marknadsaktörerna att göra finansiella överföringar sinsemellan utan kredit- eller likviditetsrisker. De flesta transaktioner i svenska kronor som inte görs internt i en enskild bank hanteras i någon form genom . Därmed har en avgörande betydelse för att det svenska finansiella systemet ska fungera väl, och därför har satt höga mål för dess tillgänglighet och funktion. har dessutom stor betydelse för det penningpolitiska styrsystemet. Räntorna på deltagarnas konton i är nämligen direkt kopplade till reporäntan. Dessa räntor påverkar de kortare räntorna på de finansiella marknaderna. genomför också själv olika transaktioner genom , exempelvis penningpolitiska transaktioner av olika slag, och lämnar krediter vid extraordinära åtgärder, när sådana är motiverade. Förebyggande arbete och krishantering Att kontantförsörjningen och betalningssystemet mer generellt fungerar väl är en förutsättning för stabilitet i det finansiella systemet och därmed det ekonomiska systemet i stort. I linje med internationell praxis definierar finansiell stabilitet som att det finansiella systemet upprätthåller sina grundläggande funktioner och dessutom har motståndskraft mot störningar som hotar dessa funktioner. Det är viktigt att såväl som andra länders centralbanker tillsammans med andra myndigheter arbetar för att minska ris- ken för finansiella kriser och ser till att man har förmågan att hantera allvarliga störningar som kan uppkomma i det finansiella systemet. arbetar med att förebygga hot mot den finansiella stabiliteten genom att löpande analysera utvecklingen i det finansiella systemet och i eko- nomin i övrigt samt genom att uppmärksamma risker som byggs upp. lysen fokuserar främst på de stora bankerna i (, , Han- delsbanken, Nordea och ) samt de marknader och den infrastruk- tur som är viktiga för deras finansiering och riskhantering. men som ingår i övervakning är: betalningssystem , Euroclear Sweden AB:s avvecklingssystem för värdepapper (VPC- systemet), Clearing AB:s centrala motpartssystem för finansiella deri- vat, råvaruderivat samt repor och Bankgirocentralen BGC AB:s betalningssy- stem för clearing av massbetalningar. ger rekommendationer dels till banker och andra aktörer på de finansiella marknaderna, dels till lagstiftaren och andra myndigheter med må- let att upplysa om risker och lämpliga åtgärder för att minska dessa. påverkar också utformningen av lagar och regler för tillsyn och krishantering genom att aktivt delta i arbetet i flera internationella organisa- Flera myndigheter i ansvarar för att främja finansiell stabilitet. samarbete mellan myndigheterna bedrivs bland annat i Finansiella stabilitets- Rådet är ett mötesforum och inte ett beslutsfattande organ. att de representerade myndigheterna kan föra fram sina åsikter om vad de tycker ska åtgärdas, men beslut om vilka åtgärder som ska sättas in fattas själv- ständigt av myndigheterna inom deras respektive ansvarsområden. nansiell kris inträffar delar , , Finansdeparte- mentet och Riksgälden ansvaret för att hantera krisen på ett sätt som minimerar de samhällsekonomiska kostnaderna. kan bidra till att hantera en finansiell kris på olika sätt: genom normala penningpolitiska åtgärder, genom att tillföra extra likviditet till det finansiella systemet, genom stöd till en enskild bank i form av utlåning mot säkerhet, genom att kommunicera bedömningar och genom sam- arbete med andra myndigheter och organisationer i och i utlandet. är en myndighet under . utser ledamöterna i riksbanksfullmäktige, och riksbanksfullmäktige utser i sin tur ledamöterna i direktion. Fullmäktige ska också övervaka och kontrollera direktionens arbete. direktion fattar de penningpolitiska besluten utan att vare sig söka eller ta instruktioner från någon annan. Genom att delegera uppgiften att upprätthålla ett stabilt penningvärde till har gett penningpolitiken ett långsiktigt perspektiv och skapat förutsättningar för att inflationsmålet ska uppfattas som trovärdigt. Den självständiga ställningen tar sig också uttryck i finansiella oberoende som säkras bland annat genom att har ett tillräckligt stort eget kapital och har rätt att förvalta finansiella tillgångar. Syftet med tillgångsförvaltningen är att säkerställa att banken kan uppfylla sitt lagstadgade mål och utföra sina uppdrag, exempelvis genom att genomföra penningpolitiken, ha beredskap att intervenera på valutamarknaden och kunna ge tillfälligt likviditetsstöd till banker. Tillgångarna måste därför vara sammansatta så att alltid har beredskap och förmåga att utföra uppdragen. lägger stor vikt vid att vara öppen och tydlig i sin verksamhet. En bred krets av utomstående ska kunna förstå vad gör och varför. Genom att är öppen och tydlig med vad som ligger till grund för de penningpolitiska besluten ökar trovärdigheten för inflationsmålet. Öppenhet skapar dessutom förtroende för hur bedömer och hanterar förhållanden på de finansiella marknaderna. Att redogör för sina bedömningar bidrar också till att marknadsaktörerna kan bilda sig en uppfattning om den ekonomiska utvecklingen och riskerna i det finansiella systemet. självständiga ställning ställer stora krav på kommunikation och insyn i verksamheter så att dessa kan granskas och utvärderas av allmänheten och . På publiceras därför löpande ränteprognoser, pressmeddelanden, tal och artiklar, direktionens och fullmäktiges protokoll samt rapporter om verksamhet och analysarbete. Regeringen beslutade att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att göra en översyn av det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen. Kommittén lämnade sitt slutbetänkande En ny riksbankslag (SOU 2019:46) till regeringen. Riksbanksfullmäktige och direktion lämnade sina remissvar på slutbetänkandet. kompletterade sitt remissvar med en rättsutredning om förslaget till en ny riksbankslag och dess förenlighet med svensk grundlag och . Där noterades att slutbetänkande föreslår en omfattande reform av det regelverk som styr och att detta innebär ett helt nytt juridiskt förhållningssätt till ställning och oberoende. Bedömningen i rättsutredningen var att förslag leder till en snävare definition av vad som är penningpolitik och ECBS-relaterade uppgifter och till en inskränkning av oberoende i strid med de krav som ställs i unionsrätten. tog del av regeringens lagrådsremiss med förkortad noterade i sitt delningssvar att endast ett fåtal av de synpunkter som hade lämnat i sitt remissvar hade vunnit gehör. underströk att synpunkterna från remissvaret kvarstår och före- slog därutöver ett antal ändringar i förslaget för att förbättra och förtydliga den Regeringen lade fram propositionen En ny riksbanks- gav i en promemoria till finansutskott förslag på begränsade justeringar i regeringens förslag som, inom ramen för den av regeringen föreslagna lagstiftningsansatsen, skulle underlätta och effektivisera Verksamhetsstyrning, målbild och strategi mål, uppdrag och organisation framgår av riksbankslagen, arbetsordning och instruktion. arbete styrs av en strategisk plan, en årlig verksamhetsplan och interna regelverk i form av policyer, regler och rutinbeskrivningar. Figur 1 målbild 2019–2023 beslutade direktionen om en ny strategisk plan för åren 2019– Planen utgick från tre övergripande mål och uppdrag för verksamheten: Prisstabilitet, Säkra och effektiva betalningar och Ett stabilt finansiellt system. För att klara av att nå målen även när förutsättningarna för arbetet förändras behöver vara ”en nytänkande centralbank med hög beredskap”, som formuleringen löd i visionen . Den strategiska planen innehåller fem prioriterade utvecklingsområden som den årliga verksamhetsplaneringen utgår från: En betalmarknad för framtiden, Kommunikation i nya former, Uppdaterad omvärldsanalys, Stärkt beredskap och Utvecklande arbetsplats. mål för den löpande verksamheten följs upp med hjälp av indikatorer. Efter varje tertial får direktionen uppföljningsrapporter som sammanfattar statusen för den löpande verksamheten, utvecklingsarbetet, budgeten och de operativa och finansiella riskerna. I samband med uppföljningen diskuteras om resultatet motiverar nya åtgärder eller omprioriteringar. Omprioriteringar på grund av coronapandemin Pandemin förstärkte de argument som låg bakom den strategiska planen. Vissa områden som digital kommunikation, digitala arbetsformer, utvecklad krisberedskap, nya typer av marknadsoperationer och en utveckling av it-stödet påskyndades. Tillsammans med de prioriterade satsningarna på betalningsområdet bidrog detta dessutom till att behövde anställa mer personal än vad som prognostiserats vid tidigare beslut om den strategiska planen. Andra utvecklingsområden drabbades av förseningar i och med att fokuserade på krisåtgärder och på grund av att övergången till en ny it-leverantör blev försenad. Några projekt försenades dessutom eftersom arbetet krävde fysiska möten.