frsrdg · H904RB1 · 2022-02-21 00:00:00 — Beroende på syftet med beräkningen av det diskonterade värdet kan man välja att även ta hänsyn till inflationen. Myndighet som upprättar gemensamma reglerings- och tillsynsstandarder inom EU och utför stresstester på europeiska banker. Gemensam centralbank för de medlemsländer i EU som har infört euron som valuta. Bankens uppgifter anges i en stadga som är en del av . Samrådsorgan inom ECBS där centralbankschefer från alla EU-länder (även de som inte infört euron) samt ECB:s ordförande och vice ordförande ingår. ECBS, Europeiska centralbankssystemet Forum för samarbete mellan ECB och de nationella centralbankerna i alla EU:s medlemsstater, både de som har infört euron och de som inte har det. Se även Eurosystemet. EFK, EU:s ekonomiska och finansiella kommitté Rådgivande organ till och Europeiska kommissionen, som följer den ekonomiska och finansiella utvecklingen i EU och euroområdet. EFK består av högre tjänstemän från nationella myndigheter och centralbanker samt från och . Konstellation inom Europeiska unionens råd () som består av EU-ländernas ekonomi- och finansministrar. ansvarar för ekonomisk politik, skattefrågor, finansmarknader, kapitalrörelser och ekonomiska förbindelser med länder utanför EU. Digitala centralbankspengar som kan komma att ges ut av som skulle vara tillgängliga för allmänheten (så kallad ”retail CBDC”). har inte fattat något beslut om att ge ut e-kronor. Se även digitala centralbankspengar. Oberoende EU-organ som ansvarar för makrotillsynen av det finansiella systemet inom unionen. Svensk värdepapperscentral som utför clearing och avveckling av transaktioner med svenska aktier och räntebärande värdepapper samt för register över vem som äger dem. som sköter penningpolitiken i euroområdet. Består av och de nationella centralbankerna i . Tillgång som kanske kommer att tillfalla , beroende på framtida möjliga händelser som är utanför kontroll. På grund av osäkerheten ska tillgången inte tas upp i balansräkningen, men ska nämnas i årsredovisningen. Marknader där finansiella tillgångar köps och säljs. De fyra viktigaste marknaderna är valutamarknaden, räntemarknaden, aktiemarknaden och derivatmarknaden. Diskussionsforum för frågor om finansiell stabilitet. I rådet deltar företrädare för regeringen, , och . Statlig myndighet med uppgift att övervaka verksamheten hos banker, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag, fondkommissionärer, fondbolag, börser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer, försäkringsbolag och försäkringsförmedlare. som bereder ärenden i ekonomiska frågor, bland annat om verksamhet och om statsbudgeten. FSB, Rådet för finansiell stabilitet som samordnar det arbete som nationella myndigheter och internationella regleringsorgan utför inom området finansiell stabilitet. är inte medlem, men representanter för medverkar ibland i olika arbetsgrupper. Internationell organisation som verkar för att det globala finansiella systemet ska vara stabilt och att det inte ska uppstå internationella finansiella kriser. IMF övervakar och analyserar utvecklingen i de 190 länder som är medlemmar. Organisationen ger också teknisk assistans och lånar ut pengar till länder som genomför ekonomiska anpassningsprogram. består av representanter för IMF:s 24 valkretsar, där varje valkrets innefattar ett land eller en grupp av länder. IMFC, International Monetary and Kommitté inom IMF som i praktiken (men inte formellt) bestämmer den huvudsakliga inriktningen för IMF:s arbete på kort och medellång sikt. Kommittén består, precis som , av en representant från varje valkrets, totalt 24 stycken. Ökning av den allmänna prisnivån, vilket innebär att pengarnas värde minskar. Inflationen mäts oftast som förändringen av KPI eller KPIF. Konto där de penningpolitiska motparterna deponerar pengar hos . Se även Stående faciliteter. Förbud för en ledamot av direktionen att söka eller ta emot instruktioner när ledamoten fullgör sina penningpolitiska uppgifter. Direktionsledamöternas oberoende i penningpolitiska ställningstaganden grundar sig på regeringsformen och riksbankslagen. Forum där man diskuterar frågor kring kontanthanteringen i samhället. etablerades av 2006 och består av representanter för , banker, kontantdepåbolag, värdetransportbolag, detaljhandel och berörda myndigheter. Statistiskt mått på prisnivån. Beräknas av () . KPIF, konsumentprisindex med fast bostadsränta Statistiskt mått på prisnivån som är målvariabel för inflationsmålet. Till skillnad från KPI påverkas inte KPIF direkt av förändringar i räntorna på hushållens bostadslån. KPIF beräknas av () . Digitala valutor skapade i den privata sektorn som inte upp av en stat eller centralbank. Centralbanker kallar i allmänhet kryptovalutor för kryptotillgångar eftersom de oftast inte uppfyller de grundläggande funktionerna för pengar. Tillgångar som snabbt kan användas för betalningar, till exempel kontanter eller kontotillgodohavanden. Betalningsförmåga på kort sikt, det vill säga förmåga att snabbt få fram likvida medel. Ordet kan användas om enskilda företag och organisationer eller om det finansiella systemet som helhet. Det kan också användas som synonym till likvida medel. Slutligen kan man även tala om värdepappers likviditet. Då syftar ordet på möjligheten att snabbt och till låg transaktionskostnad kunna omsätta värdepapper i pengar. grundad av , , &Bodenfors och NFO Infratest (numera Kantar ) som bland annat publicerar Förtroendebarometern, en undersökning av förtroendet för samhällsinstitutioner, enskilda företag och massmedier. Mått på hur känsligt värdet på ett räntebärande värdepapper är för förändringar i räntenivån. som procentuell förändring av priset på värdepapperet om räntan faller eller stiger . Informell grupp bestående av centralbankschefer och chefer för tillsynsmyndigheter i och . NBMF träffas för att diskutera eventuella risker som hotar den finansiella stabiliteten och makrotillsynsåtgärder för att hantera dessa. Nordiskt-baltiskt samarbete som gäller finansiell stabilitet, med fokus på krishanteringsfrågor. I samarbetet deltar finansdepartementen, centralbankerna samt tillsyns- och resolutionsmyndigheterna i de nordiska och baltiska länderna. NBSG träffas en gång . Man genomför också regelbundna krisövningar. Belopp som ett värdepapper är utställt på. För ett räntebärande värdepapper är det den summa som innehavaren får tillbaka på förfallodagen. För sedlar och mynt är det beloppet som står på sedeln eller myntet. NPL, non-performing loan Lån där låntagaren har slutat betala avtalad ränta eller amorteringar. Kallas på svenska ibland för nödlidande lån. I de flesta länder klassas ett lån som NPL utan betalningar från låntagaren. Se även problemkrediter. Värdepapper som kan ges ut av staten, kommuner eller företag och som fungerar som ett slags lån. Den som köper en obligation lånar i praktiken ut en summa pengar till utgivaren och får ränta på dem. En obligation har normalt en fast löptid eller längre. När löptiden har gått ut betalar utgivaren tillbaka obligationens nominella belopp. Det finns också så kallade nollkupongobligationer där ingen ränta betalas ut. De säljs i stället till ett diskonterat värde. Åtgärder från en centralbank för att upprätthålla prisstabilitet (ett fast penningvärde). huvudsakliga verktyg för detta är reporäntan. Penningpolitiken ska också stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken, som är att uppnå en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. genomför olika penningpolitiska transaktioner för att implementera penningpolitiken i praktiken. Detta gör framför allt med hjälp av marknadsoperationer och stående in- och utlåningsfaciliteter. Utöver det kan vid behov ta till andra åtgärder. Beslut som fattas utan att direktionen är samlad. När ett beslut fattas per capsulam lägger riksbankschefen fram ett beslutsförslag muntligt eller skriftligt till de enskilda direktionsledamöterna, varefter ledamöternas ståndpunkter samlas in och protokollförs. Aktiviteter som sker efter order och avslut i ett värdepapper och bland annat omfattar avveckling av värdepapperstransaktionen. Tillstånd där priserna på varor och tjänster ökar endast måttligt eller inte alls. Målet om prisstabilitet, eller ett fast penningvärde som det kallas i riksbankslagen, definieras av som att inflationen, mätt som ökningen i KPIF, ska vara . Lån där sannolikheten för kreditförluster är förhöjd. Kallas även problemlån. Vad som ingår i begreppet är inte exakt definierat. Ofta används ordet synonymt med NPL (non-performing loans), men det kan också användas mer allmänt för lån som inte har klassats som NPL. Gemensamt riktmärke vid prissättning av finansiella kontrakt som ska spegla den allmänna ränteutvecklingen. Används till exempel för räntebärande värdepapper med rörlig kupong, derivatinstrument eller lån till rörlig ränta. En referensränta ska inte kontrolleras av någon av kontraktsparterna. prognos för reporäntan. Rekonstruktion eller avveckling av en krisande bank under ordnade former. Resolution används av staten som ett alternativ till konkurs för banker som bedöms vara systemviktiga (Too-Big-To-Fail). Syftet är att undvika en finansiell kris och se till att skattebetalarna inte behöver bära kostnaderna för bankens kollaps. Enligt EU:s krishanteringsdirektiv ska varje EU-land utse en speciell resolutionsmyndighet som ansvarar för att hantera krisande banker. Värdepapper med i regel en veckas löptid som ger ut och som kan köpas av penningpolitiska motparter. Riksbankscertifikaten fungerar som en typ av inlåning. Räntan som motparterna får när de placerar pengar i riksbankscertifikat är reporäntan. I balansräkningen redovisas riksbankscertifikaten under Emitterade skuldcertifikat. betalningssystem för stora betalningar i realtid. Deltagare i är banker, clearingorganisationer, Riksgälden och . Ränteintäkter från utlåning minus räntekostnader för upp- och inlåning. Derivatinstrument som innebär ett avtal mellan två parter om att byta ränteflöden med varandra, till exempel fast mot rörlig ränta och tvärtom. Central förvaltningsmyndighet för den officiella statistiken och för annan statistik som produceras av myndigheter i . Oberoende undersökningsorganisation vid som mäter svenskarnas vanor och attityder. SOM står för samhälle, opinion och massmedier. En form av kryptotillgång vars värde vanligtvis är knutet till värdet på andra tillgångar, som en eller flera nationella valutor eller andra finansiella tillgångar. Stablecoins har i huvudsak använts som en brygga mellan nationella valutor och investeringar i andra kryptovalutor. Traditionell budbaserad referensränta (interbankränta) i svenska kronor. Finns på ett flertal löptider från tomorrow-next . Förkortningen står för Interbank Offered Rate. Analys av olika scenarier för att bedöma vilken motståndskraft exempelvis banker har mot oväntade och negativa händelser. Ränta som en centralbank sätter i penningpolitiskt syfte. styrränta är reporäntan. Konton för in- och utlåning som kan användas av penningpolitiska motparter. De stående faciliteterna ger motparterna möjlighet att hantera sin likviditet och fungerar som ett penningpolitiskt styrmedel. Genom att inlåningsräntan sätts strax under reporäntan, och utlåningsräntan strax över den, får bankerna ett incitament att sätta sina egna dagslåneräntor däremellan. På så vis kan styra dagslåneräntorna och i förlängningen även andra korta marknadsräntor mot reporäntan. (, när banksystemet har haft ett överskott på likviditet, har utlåningsräntan blivit Inlåningsräntan fungerar dock fortfarande som en undre gräns för dagslåneräntorna.) Derivatinstrument som innebär ett avtal mellan två parter om att byta ränteströmmar (se ränteswap) eller valutor (se valutaswap) med varandra. En transaktionsbaserad referensränta med löptid (over-night) som tillhandahålls av . Förkortningen står för Swedish krona Short Term Rate. Swift, Society for Belgiskt medlemsägt företag som tillhandahåller ett globalt nätverk för säker överföring av finansiella meddelanden, som betalningsinstruktioner, mellan finansiella aktörer världen över. Företaget verkar också för standardisering av finansiella meddelanden. Swift har över 11 000 deltagare i över 200 länder. Säkerhetsskydd handlar om att skydda den information och de verksamheter som är av betydelse för säkerhet mot spioneri, sabotage, terroristbrott och vissa andra hot. I ett säkerhetsskydd ingår också att skydda uppgifter som rör säkerhetskänslig verksamhet och som därför omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen, eller som skulle ha omfattats av den lagen om den varit tillämplig. Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter delas in i fyra säkerhetsskyddsklasser, utifrån vilken skada för säkerhet som kan uppstå om de röjs. Obligation där innehavaren har en högre säkerhet ifall utgivaren skulle gå i konkurs. Säkerheten består i att utgivaren håller vissa tillgångar (främst bostadslån) åtskilda från sina övriga tillgångar så att de kan användas vid en eventuell konkurs för att betala tillbaka pengar till innehavaren av den säkerställda obligationen. Särskilda dragningsrätter (SDR) En internationell reservtillgång skapad av IMF. SDR innebär en potentiell fordran på medlemsländernas valutareserver, men är ingen valuta i sig själv, och kan endast användas av länder och internationella organisationer. Den svenska anpassningen av Europeiska ramverk TIBER- EU. gör det möjligt att på ett standardiserat sätt testa motståndskraften mot cyberrisker hos kritiska aktörer i det finansiella systemet. Too-Big-To-Fail (TBTF) För stor för att tillåtas gå omkull. Kallas även systemviktig. Uttrycket används om banker som anses vara så stora och komplext sammanlänkade med resten av det finansiella systemet att de inte kan gå omkull utan att det får mycket allvarliga konsekvenser för samhällsekonomin. När det gäller sådana banker kan marknaden förvänta sig att staten ska gå in och rädda banken om den får problem. Detta är problematiskt eftersom det kan leda till att banken blir mer benägen att ta risker och till att bankens risk inte prissätts korrekt. Den process genom vilken penningpolitiken påverkar inflationen och ekonomin i övrigt. Det sker både genom att marknadsräntorna och bankernas benägenhet att ge lån påverkas och genom att kronan stärks eller försvagas. Skillnaden mellan betalt belopp och nominellt belopp för ett finansiellt instrument om det nominella beloppet är större. Utelöpande sedlar och mynt Sedlar och mynt som är i omlopp i samhället utanför . Om beloppet i posten Utelöpande sedlar och mynt i balansräkningen minskar innebär det att bankerna har lämnat in sedlar och mynt till och fått betalt för detta genom insättningar på sina konton i betalningssystem . sedlar och mynt minskar därmed som skulden i svenska kronor till motparter ökar i motsvarande mån. Konto där de penningpolitiska motparterna kan låna pengar av . Se även Stående faciliteter. Derivatinstrument som innebär ett avtal mellan två parter om att köpa respektive sälja en valuta till dagens kurs och sedan sälja respektive köpa tillbaka den till en i förväg bestämd kurs. Valutaswappar används ofta för att skaffa likviditet i en annan valuta, men det kan också finnas andra anledningar. Centralbanker kan till exempel använda valutaswappar för att tillfälligt skapa ett större överskott eller underskott av den egna valutan i banksystemet. Avseende den transaktionsbaserade referensräntan Swestr, den dag som de underliggande transaktionerna genomfördes. Swestr reflekterar ränteläget på penningmarknaden denna dag.