frsrdg · H904OSSE1 · 2022-03-15 00:00:00 — Redogörelse till 2021/22:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten Den svenska delegationen till parlamentariska församling lämnar härmed sin redogörelse för verksamheten inom den parlamentariska församlingen och den svenska delegationens arbete . 1 Hur har vuxit 2 Den parlamentariska dimensionen inom Organisationen för säkerhet och samarbete i ..................................................................... Församlingens verksamhet och organisation.......................................... 2.1.3 Arbetsgrupper och särskilda representanter ...................................... 2.2.1 Det ständiga utskottet........................................................................ 3 Den svenska delegationen............................................................................ Ledamöter i den svenska delegationen ................................................... 4 Församlingens ordinarie verksamhet ...................................... 4.2.2 Sammanträde i plenum.................................................................... Möten i det ständiga utskottet............................................................... Arbetsgruppen för migrationsfrågor ..................................................... Svenska ledamöters uppdrag inom församlingen ................................. 4.6.1 Uppdraget som president för församlingen ..................................... 4.6.2 Uppdraget som rapportör i utskottet för demokrati och 5 Församlingens verksamhet ...................................................... 6 Den svenska delegationens verksamhet .................................. Informationsutbyte med utskott.......................................... Möten inför det svenska ordförandeskapet........................................... 7 och jämställdhet.............................................................................. 9 Samarbeten med parter inom och utom den parlamentariska 9.1 Samarbetet i ........................................................... 9.2 Samarbete med andra parlamentariska församlingar............................ 10 Församlingens budget.............................................................................. 11 Församlingens ledning, särskilda representanter och Församlingens och fackutskottens ledning ......................................... 1 Hur har vuxit fram har sitt ursprung i Europeiska säkerhetskonferensen (ESK). ESK etablerades 1975 som ett forum för politiska förhandlingar mellan öst och väst. fick ESK ställning som regional organisation i enligt kapitel VIII. bytte konferensen namn till (). omfattar 57 stater och är en effektiv organisation i det internationella säkerhetspolitiska samarbetet. Organisationen har en flexibel struktur och en bred syn på säkerhet. Verksamheten omfattar tre dimensioner: säkerhetspolitik, ekonomi och miljö samt demokrati och mänskliga rättigheter. Tyngdpunkten inom verksamhet försköts från långsiktiga förhandlingar om normbyggande och militära förtroendeskapande åtgärder till konfliktförebyggande arbete för att stärka demokratin i medlemsländerna. är en i hög grad operativ organisation och dess flexibla uppbyggnad möjliggör snabba förebyggande insatser, ofta i nära samarbete med andra internationella organ. bedrivs fältaktiviteter i ett femtontal länder. Fältmissionernas arbete är inriktat på att stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, bygga upp demokratiska institutioner och stödja förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Organisationen har kapacitet att verka i olika skeden av en konflikt: förvarning, förebyggande, konflikthantering och återuppbyggnad. Den kan även verka för demokratisk utveckling och rättsstatens principer. Organisationen har också i allt större utsträckning tagit sig an frågor som sträcker sig över samtliga tre dimensioner, såsom migration, människohandel, terrorism och gränsövervakning. Samarbete med länder utanför det egna geografiska området regleras genom partnerskapsavtal. 2 Den parlamentariska dimensionen inom 2.1 Församlingens verksamhet och organisation parlamentariska församling (PF) etablerades 1990 i samband med att fick en fastare institutionell struktur. parlamentariska församling ska genom dialog bidra till och främja konfliktlösning, en demokratisk samhällsutveckling och rättsstatens principer i medlemsländerna. Församlingen ska även följa upp hur väl medlemsländernas regeringar genomför de resolutioner och rekommendationer som församlingen antar vid sina möten. Målen för församlingens verksamhet anges i dess stadga. Församlingen har 323 ordinarie ledamöter och lika många ersättare. Antalet medlemmar i de nationella delegationerna fastställs i församlingens stadga. delegation uppgår till åtta ledamöter. Församlingen har sex officiella språk: engelska, franska, italienska, ryska, spanska och tyska. Den parlamentariska församlingen har tre årliga möten: en session, ett höstmöte och ett vintermöte. Vid mötena samlas de nationella delegationerna från medlemsländer samt observatörsländerna. Under mötena följer församlingen upp hur medlemsländerna uppfyller mål, diskuterar aktuella frågor och för en dialog med medlemsländernas regeringsorgan. Vid den årliga sessionen håller församlingen plenum och fattar beslut om resolutioner. Beslut i församlingens plenum fattas med enkel majoritet. Den parlamentariska församlingen har tre fackutskott som sammanträder under sessionen och som motsvarar regeringssidans dimensioner: utskottet för politik och säkerhet, utskottet för ekonomi och miljö samt utskottet för demokrati och mänskliga rättigheter. Varje utskott företräds av ett presidium som består av en ordförande, en vice ordförande och en rapportör. Ordföranden leder arbetet medan utskottets rapportör lägger fram en rapport och en resolution som behandlas vid sessionen. 2 DEN PARLAMENTARISKA DIMENSIONEN INOM ORGANISATIONEN FÖR SÄKERHET OCH SAMARBETE 2.1.3 Arbetsgrupper och särskilda representanter Utöver de tre ordinarie utskotten har församlingen två arbetsgrupper: arbetsgruppen för migrationsfrågor samt arbetsgruppen mot terrorism. De två grupperna har i uppgift att samordna församlingens verksamhet i respektive fråga, rapportera till det ständiga utskottet samt lägga fram resolutioner vid sessionen. Församlingens president kan utse medlemmar i församlingen till rollen som särskild representant för en specifik fråga. De särskilda representanterna ska rapportera om sin verksamhet till det ständiga utskottet. Presidenten utser även ordföranden, vice ordföranden och ledamöterna i dessa arbetsgrupper. Den parlamentariska församlingens styrande organ är: det ständiga utskottet, byrån och sekretariatet. 2.2.1 Det ständiga utskottet Församlingens ständiga utskott består av församlingens byrå och av ordförandena för de nationella delegationerna. Det ständiga utskottet förbereder och beslutar om dagordningen för sessionen, höstmötet och vintermötet. Det beslutar även vilka tilläggsförslag som ska tas upp under sessionen och vilka fackutskott som ska bereda dem. Beslut fattas enligt principen konsensus minus en. Församlingen leds av en byrå som består av en president, nio vicepresidenter, en kassör, ordförandena för de tre utskotten och den tidigare presidenten. Presidenten väljs för ett verksamhetsår med möjlighet till omval en gång. Byråns nio vicepresidenter väljs för ett respektive och kan väljas om men ingå i byrån högst . Den tidigare presidenten saknar rösträtt. Församlingens nuvarande president är (M). utsågs till president och efterträdde () som utsågs till tillförordnad president . Församlingens sekretariat finns i och har ett tjugotal tjänstemän. Sekretariatet har även en filial i där en ambassadör representerar församlingen vid regeringssidans möten. 2 DEN PARLAMENTARISKA DIMENSIONEN INOM ORGANISATIONEN FÖR SÄKERHET OCH SAMARBETE Inom församlingen verkar fyra partigrupper: den konservativa gruppen, socialistgruppen, den liberala gruppen samt den konservativa och reformistiska gruppen. Övriga partier möts sporadiskt utan organiserade grupper. De fyra partigrupperna har inga egna sekretariat och får inte några finansiella bidrag från församlingen. De sammanträder i anslutning till församlingens ordinarie möten. 3 Den svenska delegationen 3.1 Ledamöter i den svenska delegationen I den svenska delegationen ingår åtta ledamöter och lika många ersättare. Dessa väljs av kammaren för en mandatperiod. 2018 valdes följande delegation: (C)1 Delegationen har valt (S) till ordförande och (M) till vice ordförande. Fördelningen till den parlamentariska församlingens fackutskott från och med valet är följande: Utskott I: Politik och säkerhet Utskott II: Ekonomi och miljö Utskott III: Demokrati och mänskliga rättigheter 1Till och med . (C) ny ersättare från . 3 DEN SVENSKA DELEGATIONEN (M) var sedan den årliga sessionen 2017 vicepresident i den parlamentariska församlingen innan hon blev vald till församlingens president vid sessionen 2021. var ledamot i arbetsgruppen för migrationsfrågor och var till den årliga sessionen 2021 dess tillförordnade ordförande. (S) blev vald till rapportör för det utskottet för demokrati och mänskliga rättigheter under den årliga sessionen 2021. är ledamot i arbetsgruppen för migrationsfrågor. 4 Församlingens ordinarie verksamhet under Församlingens årliga vintermöte hålls vanligtvis i , . Till följd av pandemin hölls årets vintermöte digitalt den 25–där cirka 270 parlamentariker deltog från över 50 länder. Den svenska delegationen till parlamentariska församling representerades av (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C) och (V). Ett möte hölls i plenum och därutöver sammanträdde de tre fackutskotten och det ständiga utskottet. Vidare genomfördes ett antal seminarier och bilaterala möten mellan de olika delegationerna. I de tre fackutskotten redogjorde utskottens rapportörer för utvecklingen inom sina ansvarsområden i förhållande till de resolutioner som tidigare antagits. Rapportörerna presenterade även inriktningen på kommande rapporter och resolutioner. I plenum medverkade nationalråds president , församlingens president (), ordförande och utrikesminister samt generalsekreterare (). Deras presentationer berörde vikten av multilateralism, grundprinciper och effekterna av pandemin. Ordförande och utrikesminister belyste församlingens centrala arbete som länk mellan regionens medborgare och organisationen. I den efterföljande debatten diskuterade församlingen migration, mediefrihet, konflikter i regionen samt mänskliga rättigheter. I ett inlägg framhöll (S) vikten av att stödja internationella åtgärder för att hantera pandemin. (M) betonade i sitt inlägg betydelsen av att multilateralismens grundprinciper efterlevs. Utskottet för politik och säkerhet leddes av ordförande (). berörde i sitt anförande utmaningar i regionen som utvecklingen i , och samt konflikten i . Utskottets rapportör () belyste arbetet med sin rapport inför den årliga sessionen. Fokus låg på Transnistriens utveckling, situationen i och konflikten i . Kasciunas betonade vikten av att parlamentariska församling fortsätter att verka för återupprättandet av territoriella integritet. I den efterföljande debatten diskuterade parlamentarikerna konflikten i och , situationen på samt terrorism. I ett inlägg tog (S) upp vikten av att motverka auktoritära rörelser i demokratier och utvecklingen i auktoritära stater. (M) belyste utvecklingen i och kritiserade landets brist på demokrati. 4 FÖRSAMLINGENS ORDINARIE VERKSAMHET UNDER 2021 Utskottet för ekonomi och miljö leddes av ordförande (). Barnett belyste sambandet mellan dödlighet i covid-19 och miljöföroreningar. Många av de faktorer som ökar risken för sjukhusinläggning till följd av covid-19 är desamma som orsakas av långvarig exponering för luftföroreningar. Ett av fem dödsfall globalt kan härledas till utsläpp från fossila bränslen enligt en studie som Barnett tagit del av. Utskottets rapportör () presenterade sitt arbete med den resolution som hon kommer lägga fram under den åriga sessionen. Hoxha diskuterade ämnen som ekonomisk återhämning, stärkandet av kvinnors ekonomiska frihet, klimatförändringar och föroreningar. Den efterföljande debatten berörde korruption, penningtvätt, klimatförändringar och pandemins påverkan på kvinnor. Utskottet för demokrati och mänskliga rättigheter leddes av ordförande (). Hadjiyianni poängterade att mycket har förändrats sedan förra vintermötet men att situationen för mänskliga rättigheter är oroande, särskilt i områden präglade av konflikter. Utskottets rapportör () redogjorde för sitt arbete inför den årliga sessionen och belyste pandemins påverkan på säkerhetens mänskliga dimension. menade att redan utsatta grupper drabbats hårt av pandemin och att nedstängningar har lett till ökat våld i hemmiljö, vilket drabbar kvinnor och barn, samt att stängda gränser påverkar situationen för migranter. I den efterföljande debatten diskuterade parlamentarikerna vikten av mediefrihet, jämställdhet, migration och efterlevnad av den humanitära rätten i konflikter. I ett anförande betonade (M) pandemins påverkan på migranters situation. (SD) beskrev i sitt inlägg betydelsen av respekt för den humanitära rätten i . I ett inlägg underströk (V) vikten av kontinuerligt arbete för jämställdhet. Under sammanträdet i det tredje utskottet presenterades även församlingens arbete med valobservationer . Församlingen har genomfört valobservationer i , , , och . (M) redogjorde för valobservationen i som särskild samordnare för denna. Församlingens årliga session hölls den 6–i hybridformat där delegationsordförandena samt byråmedlemmarna gavs möjlighet till fysiskt deltagande i medan övriga deltagare gavs möjlighet till digitalt deltagande. På grund av hybridformatet och vårens beslut om digital röstning höll man enbart val till församlingens olika positioner, antog utskottens rapporter samt gav möjlighet att lägga fram brådskande resolutioner. Till skillnad från tidigare sessioner fanns ingen möjlighet för övriga medlemmar att lägga fram resolutioner inom de olika utskotten. Den svenska delegationen representerades av (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C) och (V). 4 FÖRSAMLINGENS ORDINARIE VERKSAMHET UNDER 2021 Sessionen inleddes med att de tre fackutskotten sammanträdde digitalt. sammanträdde utskottet för demokrati och mänskliga rättigheter där rapportör () presenterade sin rapport om situationen för demokrati, mänskliga rättigheter och humanitära frågor i regionen. nämnde särskilt inskränkningar mot mediefriheten, attacker mot journalister och situationen för människorna i regionens konfliktområden. Ut- skottets ordförande () kommenterade även pandemins påverkan på dem demokratiska institutionerna i regionen. I den efterföljande debatten diskuterade parlamentarikerna rapporten och underströk vikten av att som säkerhetsorganisation använder sig av ett mänskligt fokus i sitt arbete med konflikter. Vidare diskuterades ökningen av våld i hemmiljö, rätten till sjukvård och situationen för mänskliga rättigheter i och . (M) poängterade i sitt inlägg att mänskliga rättigheter är en av de fundamentala dimensionerna inom och något samtliga länder förbundit sig att respektera. I sitt inlägg betonade (V) avsaknaden av hbt-personers rättigheter och situation i rapporten och vikten av att fortsätta verka för jämställdhet mellan könen. Utskottet för ekonomi och miljö sammanträdde . Ordförande för utskottet () inledde mötet med att poängtera att pandemin visat hur socio-ekonomiska dynamiker kan påverka säkerhet och stabilitet. Rapportör () redogjorde för pandemins påverkan på ekonomin och att återbyggandet måste präglas av hållbarhet för både klimat och människa. I den efterföljande debatten diskuterades pandemins påverkan på unga, vikten av att stötta små och medelstora bolag för att minska arbetslösheten samt vikten av korruptionsbekämpning. I ett inlägg poängterade (M) pandemins påverkan på migranter och vikten av att de får delta i vaccinationsprogram. (S) underströk pandemins påverkan på kvinnors ekonomiska situation och deras möjlighet att delta i samhället. sammanträdde utskottet för politik och säkerhet. Rapportör () beskrev att pandemin inte kommer att vara det enda omskakande säkerhetshotet . Detta kräver, menar , att församlingen måste arbeta för ökad respekt för de grundläggande åtaganden som medlemsländerna förbundit sig att fullgöra genom . Vidare beskrevs utmaningar för multilateralismen, konflikten mellan och , , konflikten i , situationen i Transnistrien och cybersäkerhet. Ordförande () betonade också i ett anförande vikten av ökat arbete för frihet och fred i regionen samt respekt för . I den efterföljande debatten diskuterades extremism, terrorism, utmaningar i samt situationen på och i . (S)underströk i sitt inlägg vikten av att arbeta tillsammans för att lösa de konflikter som finns i regionen. I ett inlägg betonade (M)den pågående konflikten i . 4 FÖRSAMLINGENS ORDINARIE VERKSAMHET UNDER 2021 4.2.2 Sammanträde i plenum Mötet i plenum öppnades av dåvarande president som beskrev att parlamentarikerna är länken mellan medborgarna i regionen och organisationen samt det särskilda ansvar som det medför. I plenum presenterade de särskilda representanterna och ordförandena i arbetsgrupperna sina rapporter för verksamhetsåret och det återrapporterades från de senaste valobservationerna. Församlingen antog även tre brådskande resolutioner samt valde ny ledning under sammanträdet. En brådskande resolution av () om bemötandet av ökat hat, intolerans, våld och diskriminering i antogs av församlingen. Resolutionen uppmanar medlemsländer att anta för antidiskriminering, jämlikhet och inkludering (Anti-Discrimination, Equity, and Inclusion Action Plan) samt verka mot diskriminering inom rättsväsendet och stödja civilsamhällets arbete mot diskriminering och extremism. En brådskande resolution om behandlingen av meningsmotståndare i antogs av församlingen. Resolutionen kritiserar inskränkningar av mötes- och pressfriheten och uppmanar till att politiska fångar ska släppas, att regimen ska samtala med oppositionen samt att fria och rättvisa val ska hållas med observatörer från . Ytterligare en brådskande resolution som antogs under mötet gällde militära upptrappning på den ockuperade . I resolutionen uttrycks en oro över militära upptrappning utan förvarning . Resolutionen uppmanar att dra tillbaka trupper, vapen och militär utrustning från och att leva upp till sina åtaganden som stipuleras i Wiendokumentet. De särskilda rapportörerna och ordförandena för de två arbetsgrupperna presenterade sina rapporter om bland annat terrorism, , klimatförändringar, jämställdhet och människohandel. Som ordförande för arbetsgruppen för migrationsfrågor presenterade (M) gruppens rapport för verksamhetsåret. Under sammanträdet presenterades även församlingens arbete med valobservationer. Församlingen har bedrivit valobservationer i , och sedan vintermötet . (M) redogjorde som särskild samordnare för valobservationen i . I slutet av mötet presenterades den nyvalda ledningen i församlingen. till president blev (M). Nyvalda till vicepresidenter blev (), de (), (), (); och (). Till utskottet för ekonomi och miljö valdes () och () som ordförande respektive rapportör. Sereine Mauborgne () och (S) valdes till ordförande respektive rapportör i utskottet för demokrati och mänskliga rättigheter. 4 FÖRSAMLINGENS ORDINARIE VERKSAMHET UNDER 2021 hölls höstmötet, som genomfördes digitalt. Höstmötet inleddes med ett möte med ständiga utskottet med rapporter från president (M), kassör () och generalsekreterare samt diskussioner om den parlamentariska församlingens verksamhet och dess aktuella politiska frågor. (M)redogjorde i sin rapport för sina huvudprioriteringar och verksamhetsområden sedan hon valdes föregående år. Till följd av talibanernas maktövertagande i har (M) prioriterat engagemang med medlemsländer i regionen. Hon framhöll också de utbyten hon har haft med talmännen från parlamenten i , , och för att understryka mervärdet av parlamentariskt engagemang i konfliktlösning i dessa länder. Kassör () rapporterade om församlingens finanser, och generalsekreterare rapporterade om sekretariatets stöd till församlingen. Församlingens särskilda representanter och ordförandena för arbetsgrupperna rapporterade om årets verksamheter och planer för den innevarande mandatperioden. Medlemmar i församlingen hade sedan möjligheten att kommentera aktuella politiska frågor. 4.4 Möten i det ständiga utskottet Möten i det ständiga utskottet hålls normalt i anslutning till församlingens tre ordinarie möten. Utskottsmötet i samband med vintermötet den 25–och hölls digitalt, medan övriga möten genomfördes fysiskt. På dagordningen för det ständiga utskottets möte under vintermötet fanns ämnen som återrapportering från presidenten, de särskilda representanterna, kassören och generalsekreteraren. Under sammanträdet introducerade ett stadgetillägg distansröstning. Tillägget antogs utan några invändningar. I anslutning till den årliga sessionen sammanträdde det ständiga utskottet i . På dagordningen fanns aktuella ämnen för sessionen och en diskussion om inkluderandet och antagandet av de brådskande resolutionerna. På grund av att två länder motsatte sig deras inkluderande och antagande ströks samtliga brådskande resolutioner. Trots detta fanns en möjlighet för förslagsställaren till en resolution att bestrida strykningen och begära en omröstning i plenum. Detta gjordes, vilket medförde att resolutionerna togs upp för omröstning på sammanträdet . Det ständiga utskottet anordnade ett digitalt möte för att diskutera aktuella internationella politiska utmaningar och pågående församlingsaktiviteter. (M) rapporterade om sina utnämningar med flera nya särskilda representanter och arbetsgruppmedlemmar. (M) redogjorde även för församlingens arbete sedan den årliga 4 FÖRSAMLINGENS ORDINARIE VERKSAMHET UNDER 2021 sessionen och för kommande aktiviteter. Särskilda representanter och arbetsgruppmedlemmar rapporterade även om sina aktiviteter. I samband med ministerrådsmötet i sammanträdde det ständiga utskottet för diskussioner om relaterat arbete. Mötet inleddes med uttalanden från (M), (), generalsekreterare och ordförande för det ständiga rådet i , ambassadör , som rapporterade om det svenska ordförandeskapets verksamhet. Byråmedlemmar diskuterade sedan aktuella politiska frågor. Under byråmötet togs ett beslut om att genomföra en valobservation i för det kommande presidentvalet. 4.5 Arbetsgruppen för migrationsfrågor (M) var till den årliga sessionen 2021 tillförordnad ordförande i församlingens arbetsgrupp med fokus på migrationsfrågor. Gruppen fungerar som ett forum kring migration utifrån säkerhet, ekonomi och mänskliga rättigheter. Arbetsgruppen rapporterar till det ständiga utskottet och har i uppdrag att ta fram policyförslag och uppmuntra till dialog mellan medlemsländerna och . Arbetsgruppen lägger också fram resolutioner till församlingens sessioner. Gruppens 18 medlemmar träffas regelbundet, bevakar migrationsfrågor och arrangerar fältstudier. Gruppen genomförde under arbetsåret flera möten. På grund av pandemin hölls majoriteten av dessa digitalt. Under mötena har gruppen diskuterat aktuella frågor, bland annat situationen på de grekiska öarna, Bosnien och , gränsen mellan och och förutsättningar för kommande fältstudier. Under ett virtuellt besök i och den 22–låg fokus på att motverka människohandel längs migrationsvägar. Det virtuella besöket leddes av (M) och , särskilda representant och samordnare för arbetet med att motverka människohandel. (M) presenterade arbetsgruppens rapport under den årliga sessionen. 4.6 Svenska ledamöters uppdrag inom församlingen 4.6.1 Uppdraget som president för församlingen (M) valdes under den årliga sessionen till president för parlamentariska församling. Inom ramen för uppdraget som president är församlingens högsta politiska representant.