frsrdg · H904RR1 · 2022-02-18 00:00:00 — I detta avsnitt redovisar en sammanställning av personalstatistik och de åtgärder som vi har vidtagit för att säkerställa att det finns god kompetens för att nå verksamhetens mål. Personalstatistiken visar att antalet medarbetare ligger på samma nivå som föregående år. Totalt hade 306 tillsvidare- eller visstidsanställda per . Det har varit med omfattande rekryteringsarbete med löpande ersättnings- och nyrekryteringar. Tabell 26 Antal anställda per Tabell 27 Könsfördelning av antal anställda per Tabell 28 Antal chefer fördelat på kvinnor och män Bland medarbetarna är kvinnor och män. Bland cheferna är kvinnor och män. 2021/22:RR1 RESULTATREDOVISNING Personalomsättningen har stigit och är nu tillbaka på samma nivå som 2019. Att personalomsättningen har ökat från 2021 förklaras till stor del av effekterna av coronapandemin. Vi kan se att osäkerheten som existerade på arbetsmarknaden har minskat. Som en konsekvens noterar vi att fler ser sig om efter andra arbetsuppgifter eller ny arbetsgivare. Personalomsättningen i hela staten 2021 ligger på 10 procent32. Vi kan konstatera att rekryteringsarbetet är åter på samma höga nivå som 2018. har fått cirka 2 500 ansökningar, vilket är rekordantal. Trots att vi ser en tendens att fler arbetar kvar har antalet pensionsavgångar på mer än fördubblats 2021 jämfört med . Tabell 29 Personalförändring (antal) Sjukfrånvaron på minskar även om minskningen från föregående år är relativt liten. Sjukfrånvaron 2021 ligger på jämfört med den övriga arbetsmarknaden som ligger på 4 procent34. Den totala sjukfrånvaron på visar att kvinnor är mer sjukskrivna än män. Gruppen är den kategori som ligger högst i sjukfrånvaron, som vi ser att det även här sker en minskning av sjukfrånvaron. Kvinnorna utgör en större andel långtidssjukskrivna än männen, vilket är en förändring i förhållande till 2020. En delförklaring är att det bland årets pensionärer finns flera män som också haft sjukfrånvaro under föregående period. 33Medelantal anställda redovisas exklusive riksrevisorer, inklusive tjänstlediga och skiljer sig därför mot medelantal anställda som redovisas i tabellen Sammanställning över väsentliga uppgifter, under avsnittet Finansiell redovisning. Tabell 31 Sjukfrånvaro i procent av total ordinarie arbetstid Anställda 30–49 år Av total sjukfrånvaro avser: Andelen långtidssjuka () Långtidssjukas frånvaro i procent av total ordinarie arbetstid Årets arbete med kompetensförsörjning Den sammanfattande bedömningen är att coronapandemin haft fortsatt inverkan på samtliga delar av vår kompetensförsörjning. Vi kan säkerställa att vi har den kompetens som verksamheten behöver, med undantag för den årliga revisionen. Det är en stor utmaning att attrahera finansiella revisorer. Vi fortsätter därför arbetet med att internutveckla medarbetare utöver extern rekrytering. Vi har även påbörjat ett nytt myndighetsövergripande utvecklingsarbete med vår kompetensförsörjning, med ett inledande fokus mot årlig revision. Vi har haft svårt att klara kompetensförsörjningen till kontoren utanför . har vi avbrutit rekryteringar på grund av för få eller inga kvalificerade ansökningar. erbjuder vi möjlighet till distansarbete med större flexibilitet att arbeta också från andra orter än . Kompetensutveckling är en stor del av arbete med kompetensförsörjning parallellt med rekrytering. Kompetensutvecklingen består främst av lärande i arbetet kompletterat med utbildningsinsatser. 2021/22:RR1 RESULTATREDOVISNING generös inställning till utbildningar både på individ- och organisationsnivå. har de flesta utbildningar genomförts på distans via digitala lösningar på grund av coronapandemin. Vissa utbildningar har ställts in eller skjutits fram. Målsättningen med ledarskapsutveckling är att utveckla och stärka ett gott ledarskap. har prioriterat och påbörjat en utveckling av myndighetens ledningsgrupp. Motsvarande utvecklingsinsatser genomförs och planeras även på avdelningsnivå. I dessa insatser anlitar vi en extern leverantör. har vi arbetat med chefsrollen nu och , samt vilka krav som ställs på chefsrollen när vi arbetar på kontoret och hemifrån. I samband med det har chefer deltagit i utbildning om förändringsledning och om att skapa funktionella och effektiva team i en välmående organisation. Arbetsmiljöfrågor i denna nya kontext är ytterligare exempel på en satsning som vi har genomfört. Övriga ledarutvecklingsinsatser som vi genomfört är UGL, individuell chefscoachning och gemensamma chefsforum. Utvecklingsinsatserna har genomförts både i form av fysiska och digitala möten. Med anledning av det fortsatta hemarbetet på grund av coronapandemin har även inneburit en utmaning i fråga om arbetsmiljö. Un- der april genomförde vi en arbetsmiljöenkät med fokus på hur arbetet hemifrån fungerat. Resultatet visar på en nöjdhet på 3,8 på en femgradig skala, vilket är i linje med tidigare fem mätningar som genomförts när vi arbetat på kontoret (3,7–3,8). Områden med störst utmaningar gäller arbetsmiljö samt arbete och hälsa. Det är områden vi arbetat med . Vi har också lånat ut utrustning till hemarbetsplatser, och erbjudit föreläsning om förebyggande stresshantering. Inför den successiva återgången till arbete på kontoret har vi genomfört en fysisk skyddsrond och en smittskyddsrond med hjälp av företagshälsovården. Vi vidtog vissa åtgärder, exempelvis vad gäller möbleringen i mötesrum, före återgången. Eftersom den framtida arbetsplatsen innefattar både arbete hemifrån och arbete på kontoret har vi tagit fram en distansarbetspolicy i samverkan med arbetstagarorganisationerna. Policyn börjar tillämpas . Sammanställning över väsentliga uppgifter Avgiftsintäkter som inte disponeras anslagsdirektiv*** Utgiftsområde 1 anslag 2:5 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Utgiftsområde 1 anslag 2:5 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Utgiftsområde 1 anslag 2:5 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 *Avser beräknade avgiftsintäkter för uppdragsverksamhet. **Avgiftsintäkterna för uppdragsverksamheten uppgick till 239 tkr (232 tkr). ***Avser beräknade avgiftsintäkter för offentligrättslig verksamhet (årlig revision). Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras Medel som tillförts statens budget från Medel som erhållits från statens budget för 2021/22:RR1 FINANSIELL REDOVISNING Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Kortfristiga fordringar hos andra myndigheter Avsättningar för pensioner och liknande Kortfristiga skulder till andra myndigheter Summa kapital och skulder 2021/22:RR1 FINANSIELL REDOVISNING Redovisning mot anslag (tkr) Beviljad anslagskredit för anslag 2:5 uppgår till 10 570 tkr och för anslag 1:5 till 1 500 tkr. Redovisning mot inkomsttitel (tkr) 2558 Avgifter för årlig revision redovisning följer god redovisningssed och lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter, förkortad BEA-lagen. Årsredovisningen är upprättad i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag samt föreskrifter och allmänna råd till förordningen. Undantag från kostnadsmässig anslagsredovisning tillämpas utgiftsmässig anslagsavräkning vid avsättning för tidigare riksrevisorers chefspension i enlighet med riksdagsskrivelse 2013/14:298. Vid avräkning mot anslaget på utgiftsmässig grund uppstår en periodiseringseffekt som påverkar årets kapitalförändring. Enligt lagen om revision av statlig verksamhet m.m. ska ta ut en avgift för den årliga revisionen. Avgiften ska bestämmas som behövs för att fullgöra uppdraget och utifrån en timtaxa som följer av lönenivån för dem som granskar. Ersättning för direkta kostnader för konsulter, resor och liknande vidarefaktureras separat. Kostnader för inrikes resor hanteras som en indirekt kostnad för revisionsobjektet trots att det är en direkt kostnad för . Anledningen är att ett enskilt revisionsobjekt inte ska påverkas av personalsammansättningen inom den årliga revisionens team, det vill säga revisionsobjekten ska belastas med likvärdiga resekostnader oavsett var i landet de är lokaliserade. har valt att redovisa nettokostnader i tabellerna om inget annat anges. Nettokostnad är verksamhetens kostnader minus intäkter. Intäkter från anslag och intäkter från den årliga revisionen som redovisas mot inkomsttitel ingår däremot inte i verksamhetens nettokostnader. Utbetalningar av bidrag som finansieras med anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd redovisas som transferering i resultaträkningen. Transfereringarna särredovisas som lämnade bidrag i tabell 21 när det gäller kostnader för det internationella utvecklingssamarbetet (se även not 9 till resultaträkningen). gemensamma kostnader fördelas i redovisningen mellan de tre verksamhetsgrenarna. har två typer av gemensamma kostnader: myndighetsgemensamma och verksamhetsgemensamma (verk- samhetens egna indirekta kostnader). Myndighetsgemensamma kostnader avser myndighetsövergripande kost- nader, såsom kostnader för myndighetens ledning och lokaler, eller kostnader för flera verksamhetsgrenar. De administrativa kostnader som uppkommer inom myndigheten är myndighetsgemensamma kostnader, vilka fördelas mel- lan de tre verksamhetsgrenarna. Verksamhetsgemensamma kostnader är kostnader som uppkommer för att stödja en specifik verksamhetsgren och belastar endast den verksamhetsgre- Fördelningen av myndighetsgemensamma kostnader mellan verksamhets- grenarna beräknas utifrån redovisad tid inom respektive verksamhetsgren. För att få en enkel och tydlig fördelning klassificeras alla gemensamma kostnader med hjälp av fördelningsnycklar. mensamma kostnader mellan en eller flera verksamhetsgrenar utifrån verk- samhetsinnehållet med hänsyn till kostnadens relevans för den enskilda verk- På det sättet möjliggör modellen en spårbarhet på verifika- tionsnivå och modellen är transparent när det gäller vilka kostnader som belas- tar de olika verksamhetsgrenarna och anslagen. De gemensamma kostnader som belastar biståndsanslaget avser kostnader som får rapporteras som bistånd i enlighet med biståndskommittés (Dac) direktiv för internationellt utvecklingssamarbete (Official Development Assistance, ). Fördelningsnycklar för myndighetsgemensamma kostnader: •Kostnader som belastar samtliga verksamhetsgrenar (avser både förvaltningsanslaget och biståndsanslaget). •Kostnader som belastar alla verksamhetsgrenar, exklusive avgiftsfinansierade slutprestationer (avser både förvaltningsanslaget och biståndsanslaget). •Kostnader som belastar alla verksamhetsgrenar, exklusive internationellt utvecklingssamarbete och avgiftsfinansierade slutprestationer (avser förvaltningsanslaget). •Kostnader som belastar alla verksamhetsgrenar exklusive internationellt utvecklingssamarbete och avgiftsbelagd verksamhet (avser förvaltningsanslaget). Fördelningen av myndighetens gemensamma kostnader sker för att löpande ge en korrekt fördelning mellan anslagen. Slutlig fördelning sker i samband med årsbokslutet. Fördelning av myndighetens gemensamma kostnader (tkr) Verksamhetens del av myndig- Andel av myndighetens totala Av verksamhetens egna indirekta kostnader och av de myndighetsgemensamma kostnaderna 2021 belastade anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, vilket är en ökning med jämfört med . Detta motsvarar av totala nettokostnader för internationellt utvecklingssamarbete. uppgår det internationella utvecklingssamarbetets del av de myndighetsgemensamma kostnaderna till och av myndighetens totala nettokostnader. Tillgångar med en bedömd ekonomisk livslängd om och ett anskaffningsvärde på redovisas som anläggningstillgångar. Förbättringsutgifter på annans fastighet aktiveras om anskaffningsvärdet för ny-, till- och ombyggnader uppgår till . Balanserade utgifter för utveckling aktiveras om anskaffningsvärdet uppgår till . I anläggningstillgångarna ingår ett konstverk som fick från 2008. Anläggningstillgångarna skrivs av linjärt över tillgångarnas bedömda ekonomiska livslängd. balanserade utgifter för utveckling 3–5 år rättigheter och andra immateriella tillgångar 3–5 år förbättringsutgifter på annans fastighet 3–6 år maskiner, inventarier, installationer m.m. 3–7 år Fordringarna har tagits upp till de belopp med vilka de beräknas inflyta. Skulderna har tagits upp till nominellt belopp. Fordringar och skulder i utländsk valuta har tagits upp till balansdagens kurs. Av 10 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring framgår att alla myndigheter ska tillämpa en så kallad brytdag när den löpande bokföringen för perioden ska avslutas. Brytdagen för inföll . Efter brytdagen tillförs räkenskaperna främst bokslutstransaktioner som bland annat innefattar periodavgränsningsposter. Som periodavgränsningspost bokförs förutbetalda kostnader, upplupna intäkter, upplupna kostnader och förutbetalda intäkter vars belopp överstiger . har gjort avsättningar för avtalade pensioner till personal som har beviljats delpension och chefspension. Avsättningar har även gjorts för lokala omställningsmedel enligt lokalt avtal mellan och personalorganisationerna. bokförs effekten av den försäkringstekniska omvärderingen av chefspensioner direkt mot myndighetskapital i enlighet med föreskrifter och allmänna råd till 4 kap. 2 § förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Uppgifter om ledande befattningshavare ska uppge vilka uppdrag dessa personer haft som styrelse- eller rådsledamöter i andra statliga myndigheter och uppdrag som styrelseledamöter i aktiebolag (utredningsuppdrag i myndighetsform ingår inte i sammanställningen). Myndigheten ska även redovisa de skattepliktiga ersättningar och andra förmåner som betalades ut till dessa personer under räkenskapsåret, samt de framtida åtaganden som har avtalats för var och en. Ledamöter och suppleanter i råd för Ledamot av styrelsen för Ledamot av styrelsen för Norrlands- Ledamot i insynsrådet för Vice ordförande för i Ledamot i insynsråd. Ledamot i insynsrådet för Inspektionen för vård och omsorg (). (Smer). Ledamot i Datainspektionens insynsråd Ledamot i polisens nationella insynsråd Ledamot i Tryckfrihet i Särskild utredare, offentliga Ledamot i styrelsen för MISTRA SAMS Noter (tkr) Not 1 Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av uppdragsverksamhet 1) Övriga intäkter av avgifter och andra ersättningar Reavinster från försäljning av anläggningstillgångar 1)Kostnaderna som är hänförliga till uppdragsverksamheten redovisas i resultatredovisningens tabell 10 – Avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. Supreme Audit Office, 1) 1)Avser EU-Twinning . 2)Avser klimatbonus. Lönekostnader exklusive arbetsgivaravgifter, pensions- och andra avgifter enligt lag och avtal Arvode till råd och ej anställd personal exklusive arbetsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal Arbetsgivaravgifter, pensionspremier, andra avgifter enligt lag och avtal samt övriga personalkostnader Kostnaderna för personal har ökat med 6 653 tkr jämfört med . Skillnaden mellan åren beror i huvudsak på ökade lönekostnader och arvoden inklusive arbetsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal med ca 8 500 tkr. I beloppet ingår en ökning av premiekostnader för avtalsförsäkringar med ca 3 300 tkr. I övrigt kan skillnaden förklaras med minskade kostnader för förändring av semesterskulden med ca 2 900 tkr samt ökade övriga personalkostnader med ca 1 000 tkr. Ökningen av övriga personalkostnader kan i huvudsak förklaras av ökade kostnader för utbildning. Not 5 Kostnader för lokaler Kostnader för lokaler har minskat med 4 773 tkr jämfört med . Skillnaden mellan åren beror i huvudsak på lägre kostnad för lokalhyra i samband med myndighetens flytt av Stockholmskontoret till nya lokaler 2020. I kostnaderna ingår även kostnader för förändring av avsättning avseende omställningskostnader, vilka är relaterade till stängningen av kontoren i och , med ett belopp om ca 3 000 tkr. Not 6 Övriga driftkostnader Övriga driftkostnader har minskat med 250 tkr jämfört med . Kostnaderna för resor och konferenser har minskat med ca 2 800 tkr till följd av den rådande situationen med coronapandemin. Kostnader för inköp av varor och tjänster har ökat med ca 3 100 tkr, vilket i huvudsak beror på ökade kostnader för resurskonsulter inom Årlig revision. Här ingår även kostnader för förändring av avsättning avseende omställningskostnader, vilka är relaterade till stängningen av kontoren i och , med ett belopp om ca 500 tkr. I övrigt har inga kostnader för reaförluster vid utrangering av anläggningstillgångar uppstått , vilket innebär att dessa kostnader har minskat med ca 600 tkr. Not 7 Finansiella kostnader Not 8 Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras Intäkter av avgifter för årlig revision enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verk- Kostnaderna som är hänförliga till uppdragsverksamheten redovisas i resultatredovisningens tabell 9 – Avgiftsområde Årlig revision. Projekt inom det internationella utvecklingssamarbetet: Årets kapitalförändring avser avgiftsfinansierad internationell uppdragsverksamhet. Den avgiftsfinansierade uppdragsverksamheten redovisas i resultatredovisningens tabell 10 – Avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. 2021/22:RR1 FINANSIELL REDOVISNING Not 11 Balanserade utgifter för utveckling Not 12 Rättigheter och andra immateriella anläggningstill- Not 13 Förbättringsutgifter på annans fastighet Not 14 Maskiner, inventarier, installationer m.m. Upplupna intäkter årlig revision Summa övriga upplupna intäkter Not 17 Avräkning med statsverket Uppbördsmedel som betalats till icke Anslag i räntebärande flöde Anslagsmedel som tillförts räntekonto Fordringar/skulder avseende anslag i Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto Inbetalningar i icke räntebärande flöde Utbetalningar i icke räntebärande flöde Betalningar hänförbara till anslag och inkomsttitlar Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto 1)Avser konst som överfördes från . Not 19 Avsättning för pensioner och liknande förpliktelser utgående avsättning för pensioner ingår pensionskostnader för tidigare riksrevisorers chefspension med 0 tkr (0 tkr). Avsättningen redovisas utgiftsmässigt, det vill säga avräknas mot anslag vid utbetalning. Avsättning har gjorts enligt god redovisningssed utifrån kända framtida utbetalningar per för hela perioden tills riksrevisorerna uppnår ålderspensionsåldern . avsättning för tidigare riksrevisorers chefspension kan högst uppgå till 573 tkr (1 554 tkr) om den nuvarande anställningen hos annan arbetsgivare upphör. Avsättningen omprövas vid ändrade förhållanden och i samband med årsbokslut. 19 tkr av utgående avsättning bedöms regleras , varav 0 tkr som avser tidigare riksrevisorers chefspension kommer att belasta anslaget. Not 20 Övriga avsättningar Utgående avsättning 1) Not 20 Övriga avsättningar Utgående avsättning 3) 1)Varav 300 tkr beräknas regleras . 2)Avser stängningen av kontoren i och . 3)Varav 2 385 tkr beräknas regleras . Not 21 Lån i Not 22 Övriga kortfristiga skulder Semester- och löneskuld inklusive avgifter 2021/22:RR1 FINANSIELL REDOVISNING Not 24 Redovisning mot anslag Utgiftsområde 1 anslag 2:5 Anslagsutfallet blev betydligt lägre än fullt anslagsut- nyttjande som beräknats 2021. Även ett visst nyttjande av anslagssparandet hade beräknats. personal har varit betydligt lägre, vilket kan förklaras av färre antal anställda än beräknat och en ökad perso- I övrigt har bland annat kostnaderna för resor och konferenser och övriga kostnader varit lägre än beräknat, vilket framför allt beror på effek- terna av coronapandemin. Utgiftsområde 7 anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, ramanslag Anslagsutfallet blev betydligt lägre än beräknat. Det lägre utfallet beror även på coronapandemin och förklaras framför allt av lägre resekostnader och konferenskostnader i samband med insatser som antingen ställts in eller genomförts digitalt, men även lägre lämnade bidrag . Intern styrning och kontroll Enligt BEA-lagen36 ska ledning säkerställa att det finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt och i anslutning till underskriften i årsredovisningen intyga att den interna styrningen och kontrollen är betryggande. Det är riksrevisorn som i samband med undertecknandet av årsredovisningen gör en bedömning av om den interna styrningen och kontrollen är betryggande inom . Underlag till denna bedömning är såväl det löpande arbetet med riskhantering inom ramen för den ordinarie planerings- och uppföljningsprocessen, som en avstämning med ledningsgruppen i samband med att årsredovisningen tas fram. Exempel på identifierade risker där har genomfört riskminimerande åtgärder är ekonomistyrning, coronapandemins påverkan på verksamheten och arbetsmiljön, digitaliseringsbehov i verksamheten, kompetensförsörjning samt informationssäkerhet och informationshantering i en alltmer digital värld. 36Lag (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter. Jag intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens re- sultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Jag bedömer att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten varit betryggande som årsredovisningen avser. Publicerade granskningsrapporter per utskott, inriktning37 Arbetssökande – regeringen och Arbetsför- medlingens styrning och prioriteringar (RiR 2021:6) (3E: M) Systemet med energideklarationer – tydligt syfte men oklart mål (RiR 2021:21) (3E: M) Administrationen i statliga myndigheter – en verksamhet i förändring (RiR 2021:3) (3E: M) Var god dröj, myndigheterna digitaliserar – service till en- skilda som inte kan eller vill vara digitala (RiR 2021:8) (3E: M, R) AP-fondernas hållbarhetsarbete – investeringar och ägarstyr- ning (RiR 2021:18) (3E: M) Det finanspolitiska ramverket – regeringens tillämpning 2021 (RiR 2021:31) (3E: M) Projektbidrag från anslag 2:4 Krisberedskap – ett styrmedel med utmaningar (RiR 2021:7) (3E: H, R) Att bygga nationell försvarsförmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna (RiR 2021:23) (3E: M, R) Effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta (RiR 2021:20) (3E: M) Internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn – stora utma- ningar för polis och åklagare (2021:25) (3E: M) Ersättning till rättsliga biträden i brottmål – allvarliga brister i uppföljning och kontroll (RiR 2021:27) (3E: H) arbete mot organiserad och grov ekonomisk brottslighet (RiR 2021:30) (3E M, R) 37Granskningens inriktning (3E) som effektivitetsrevisionen huvudsakligen ska inriktas på enligt 4 § lagen (2002:1022) om statlig revision: hushållning (H), resursutnyttjande (R) och måluppfyllelse (M). En granskning kan innehålla flera inriktningar. 2021/22:RR1 BILAGA 1 PUBLICERADE GRANSKNINGSRAPPORTER 2021 PER UTSKOTT OCH INRIKTNING Statens ansvar för veterinär service – styr- ning och genomförande (RiR 2021:4) (3E: M) Transportbidraget – bristande underlag och oklar målupp- fyllelse (RiR 2021:2) (3E: M, R) Hållbart företagande – regeringens styrning av de statligt ägda bolagen (RiR 2021:10) (3E: M, R) arbete med att beskatta delningsekonomin (RiR 2021:16) (3E: M) arbete med att förebygga sjukskrivning – ett otydligt uppdrag (RiR 2021:19) (3E: M, R) Att ställa om i en föränderlig omvärld – neddragningarna hos 2017–2020 (RiR 2021:24) (3E: H, M, R) Mesta möjliga hälsa för skattepengarna – statens subvention- ering av läkemedel (RiR 2021:14) (3E:M, R) Öppna jämförelser i – begränsat bidrag till god kvalitet (RiR 2021:17) (3E:M, R) Statens suicidpreventiva arbete – samverkan med verkan? (RiR 2021:26) (3E:M,R) Omregleringen av besiktningsmarknaden för fordon (RiR 2021:11) (3E: M) Statlig medfinansiering av regional kollektivtrafik – Sverige- förhandlingens storstadsavtal (RiR 2021:15) (3E: M, R) Kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar (RiR 2021:22) (3E: H, R) PUBLICERADE GRANSKNINGSRAPPORTER 2021 PER UTSKOTT OCH INRIKTNING BILAGA 1