frsrdg · H904NR1 · 2022-03-16 00:00:00 — Utskottet för kunskap och kultur i hade fem möten, varav fyra digitala på grund av covid-19-pandemin. Utskottet arbetade bland annat med ärenden som rörde utbildning och forskning, kultur och hållbar utveckling, nordisk språkförståelse och de små språken i . Övriga frågor som behandlades var FN:s hållbarhetsmål, medie- och informationsfrågor samt idrottsevenemang i . Utskottet följde även arbetet i EU inom relevanta områden. bjöd utskottet för kunskap och kultur i in ministrar, sakkunniga, experter, nordiska institutioner och frivilligorganisationer för att inhämta information och kunskap inom relevanta områden. hade utskottet möten med bland annat , vetenskaps- och kulturminister, , direktör för kulturkontakt i , , direktör för i , , ordförande i , meänkielispråkiga författares och översättares författarförening samt , generalsekreterare för Nordvision. Utskottet hade ett digitalt möte med vetenskaps- och kulturminister som informerade om det nya samarbetsprogrammet på kulturområdet och om kommande initiativ under det finska ordförandeskapet för . Utskottets medlemmar uttryckte en oro när det gällde de planerade besparingarna på kulturområdet, men ministern menade att samarbetsprogrammet skulle kunna genomföras trots neddragningarna i budgeten och att ministerrådet för kultur (MR-K) avsåg att prioritera stödordningarna som ger direkta bidrag till aktörerna på kulturområdet. Representanter för besökte utskottet för att informera om initiativet Child Friendly Cities som innebär att städer runt om i världen certifierar sig som en barnvänlig stad. Ett antal förslag på hur kunde engagera sig i projektet lades fram, till exempel genom en kartläggning av utsatta barn i de nordiska länderna och workshoppar om erfarenheter av barnvänliga städer med deltagande av barn och unga, politiska organisationer och civilsamhället. Rådet föreslogs även arbeta för att främja vänortsutbyte mellan barnvänliga städer. Årets sommarmöte och studieresa fick liksom 2020 ställas in på grund av covid-19-pandemin. Utskottets medlemmar uttryckte en vilja att 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN förlägga sommarmötet till om situationen så tillåter. närt program planerades att presenteras på utskottets möte . Utskottet för kunskap och kultur i utarbetade ett utskottsförslag om digitala lösningar inom högre utbildning (rek. 37/2021/kultur). I förslaget konstaterade utskottet att den digitala infrastrukturen i är mycket konkurrenskraftig i ett globalt perspektiv och att de digitala lösningar som i spåren av covid-19-pandemin skapats inom den högre utbildningen bör utnyttjas och vidareutvecklas. Ungdomens Nordiska råd (UNR) uppmärksammade även utskottet på att det finns ett behov av att göra universitets- och högskoleutbildningar mer digitalt tillgängliga för studenter i som vill gå en utbildning i ett annat nordiskt land, och utskottet förtydligade förslaget med att detta skulle gälla både enstaka kurser och inte enbart kompletta utbildningar. Utskottets medlemmar önskade även se ett förtydligande med att förslaget bidrar till livslångt lärande och att det är i linje med delmål 4.3 av de Globala målen om lika tillgång till yrkesutbildning och högre utbildning av hög kvalitet. Arbetet med förslaget ledde fram till en rekommendation till om att ta fram en nordisk strategi för digitala lösningar inom högre utbildning. Utskottet för kunskap och kultur i arbetade vidare med ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om lika tillgång till utbildning och välfärd för hörselnedsatta i . I förslaget framgick att runt fyra miljoner människor i har en betydande hörselnedsättning som påverkar det vardagliga livet och att de nordiska välfärdssystemen bör lära av varandra för att utjämna olikheter, främja jämställdhet och motverka diskriminering. Utskottet, som även sände förslaget på remiss till utskottet för välfärd i , ställde sig bakom förslaget och menade att universellt utformade skolor i hög grad bidrar till bättre skolmiljöer för alla och att personer med funktionsnedsättning får betydligt bättre möjligheter att tillägna sig skolarbetet. Arbetet med förslaget ledde fram till en rekommendation till dels om att göra en nordisk kartläggning av hur situationen ser ut i nordiska skolor vad gäller utformning och teknisk utrustning för personer med hörselnedsättning och personer med synskada (rek. 55/2021/kultur), dels de nordiska regeringarna om att säkra att vården i de nordiska länderna har förutsättningar att ge ett adekvat bemötande av personer med hörselnedsättning (rek. 56/2021/kultur). Ett medlemsförslag om en gemensam nordisk konferens om yrkesinriktad utbildning presenterades 2020 av den socialdemokratiska gruppen. Förslaget syftade till att locka ungdomar i de nordiska länderna att välja yrkesinriktade utbildningar, bland annat genom att branschreglerade yrken ska godkännas i samtliga nordiska länder. I förslaget lyftes det fram att har ett stort behov av yrkeskunniga människor och att ett större fokus behöver läggas på dessa frågor. Utskottet konstaterade att frågan om yrkesinriktade 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN utbildningar är mycket viktig och beslutade därför, i stället för att avge en rekommendation till , att sondera möjligheten att arrangera nordiska tankesmedjor och en rundabordskonferens på temat tillsammans med utskottet för tillväxt och utveckling i . Utskottet fortsatte arbetet , efter det att bland annat kostnader och tekniska resurser för ett sådant arrangemang hade genomlysts. Vid aprilmötet beslutade presidium att avsätta till projektet, som utskottet för kunskap och kultur i och utskottet för tillväxt och utveckling i bidrar med vardera. Utskottet beslutade att anlita en extern konsult, , för att organisera och leda projektet. Tankesmedjorna ska leda fram till en konferens . Med utgångspunkt från Ungas Nordiska råds resolution Mer i skolan tog utskottet för kunskap och kultur i fram ett utskottsförslag i vilket man ville se mer grannspråksundervisning i de nordiska skolorna. I förslaget framhöll utskottet att nordisk språkförståelse är en av nycklarna till mobilitet och integration inom , och utskottet hänvisade även till det danska ordförandeskapet i 2021 där man lyfter fram grannspråksundervisning i de nordiska skolorna som ett av årets fokusområden. Utskottet konstaterade även att de språkliga barriärerna stadigt blir större mellan de nordiska länderna och att konsekvensen av denna utveckling innebär att medborgare i i allt högre grad kommunicerar med varandra på engelska. De nordiska utbildningsministrarna antog Deklarationen om nordisk språkpolitik där ett av målen är att alla nordbor i första hand ska kunna kommunicera med varandra på ett skandinaviskt språk. Enligt utskottet har skolan ett centralt ansvar när det gäller barn- och ungas kunskap om både och de nordiska språken. Arbetet med förslaget mynnade ut i en rekommendation till om att i enlighet med det som sägs i Deklarationen om nordisk språkpolitik förstärka grannspråksundervisningen i skolan, liksom undervisningen i skandinaviska språk som hjälpspråk och främmande språk (rek. 40/2021/kultur). presidium bad utskottet för kunskap och kultur i att inkomma med ett remissvar om ett medlemsförslag, väckt av den Finländska delegationen, om studentutbytesprogram för vitryska studenter. Ett enigt utskott ställde sig bakom förslaget och framhöll det starka signalvärdet i att vitryska studenter ges möjlighet att studera i ett nordiskt land och att ett sådant program skulle kunna få positiva effekter på både demokratiutvecklingen i och samarbetet mellan och . I utskottets svar framfördes dock att det finns exempel på andra liknande regimer som skulle kunna komma i fråga för ett sådant utbyte och att det fanns många detaljer i förslaget som behövde redas ut, bland annat om finansieringen och kriterierna för programmet. Mittengruppen i presenterade ett medlemsförslag om att stärka det nordiska i lärarutbildningen. Förslaget syftade till att stärka nordisk kultur- och språkförståelse i de nordiska lärarutbildningarna och att lärarstudenter får nödvändig kompetens för att kunna undervisa inom detta 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN I förslaget ville man även se att det etableras ett Nordiskt center för språk och grannspråksförståelse, och det betonades att skolorna måste bli bättre på att följa de direktiv som står i läroplanerna om kunskaper om och nordiska språk. Utskottet diskuterade förslagets intentioner ur olika syn- vinklar, och man beslutade att arbeta vidare utifrån ett betänkande över försla- Utskottet för kunskap och kultur i behandlade ett med- lemsförslag, väckt av Nordisk Frihet, om en nordisk kultur- och undervis- I förslaget ville man se en gemensam nordisk kulturkanon enligt den modell som etablerades i . Efter diskussion beslutade ut- skottet att dels inhämta information från det danska kulturministeriet om bland annat kostnaderna som är förbundna med den danska kulturkanonen, dels skicka ut förslaget på remiss till de nordiska konstnärsorganisationernas para- plyorganisationer för att be dessa om synpunkter på förslaget. novembermöte fanns ännu inget av det önskade underlaget, och efter en om- röstning beslutade utskottet att bordlägga ärendet till dess relevant information Utskottet för kunskap och kultur i färdigbehandlade ett medlemsförslag, väckt av den socialdemokratiska gruppen, om att stärka nordiska mediers kompetens på området undersökande journalistik. I rekommendation uppmanas att verka för att Senter for undersøkende journalistik vid etableras som ett nordiskt center för undersökande journalistik, som i samarbete med andra nordiska institutioner kan erbjuda regionala workshoppar med tonvikt på detta område (rek. 5/2021/kultur). återkom med ett svar på rekommendationen där man framhåller att det pågår ett kontinuerligt arbete med att stärka kvalitetsjournalistiken i , bland annat genom specifika satsningar och initiativ och genom ett årligt stöd till bland annat Nordicom och Nordisk Journalistcenter. Mot den bakgrunden – och att det redan existerar ett flertal relevanta aktörer i som genomför konkreta, riktade insatser på området – meddelade ministerrådet att man inte avser att etablera en ny organisation för detta ändamål. Utskottet kommer att diskutera frågan och då besluta om man önskar politisk dialog eller om man anser att ärendet därmed är färdigbehandlat. Mittengruppen i presenterade ett medlemsförslag om att reducera geoblockering av digitala tv-tjänster i de nordiska länderna. Utskottet för kunskap och kultur i konstaterade vid sin behandling av förslaget att frågan är mycket komplicerad, både ekonomiskt och upphovsrättsligt, och att public service-företagen endast vidtar geoblockering när det är nödvändigt. Utskottet ansåg dock, inte minst mot bakgrund av rapporten tvärs över gränserna att utmaningarna för de nordiska public ser- vice-kanalerna bör mötas med ett än mer utvecklat nordiskt samarbete och 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN därmed mer tillgängligt material för medborgarna i . I utskottets betänkande lyftes samarbetet i Nordvision upp som ett skolexempel på nordiskt samarbete när det är som bäst, och det konstaterades att antalet samproduktioner ökar. Arbetet med förslaget resulterade i en rekommendation till de nordiska regeringarna om att reducera geoblockering av digitala tjänster mellan de nordiska ländernas public service-kanaler, som det föreslås i rapporten tvärs över gränserna och att den svenska och finska regeringen finner en lösning som möjliggör att den åländska befolkningen kan ta del av svenska SVT Play (rek. 32/2021/kultur). Mittengruppen i presenterade ett medlemsförslag om att skapa ett nordiskt center för musiktalanger. Syftet med förslaget var att med säte i det redan existerande Nationellt center för musiktalanger (NCM) i bredda rekryteringen till att omfatta hela och att kunna erbjuda barn och ungdomar i hela både digitala och fysiska kurser på olika nivåer. Ett enigt utskott beslutade att gå vidare med förslaget med inspel om bland annat behovet av breddutbildning som skapar en grund för talangutveckling, en koppling till Orkester samt ett önskemål om en bedömning av kostnaderna för ett dylikt nordiskt center. Utskottet kommer att arbeta vidare med förslaget . Den socialdemokratiska guppen väckte 2020 ett medlemsförslag om en gemensam strategi för idrottsevenemang i samt om stöd för att anordna idrottsevenemang för barn och unga i . Utskottet för kunskap och kultur i beslutade att sända ut förslaget på remiss till de nordiska riksidrottsförbunden och att med utgångspunkt från remissvaren behandla förslaget vidare . Svaren var genomgående mycket positiva, och samtliga organisationer ställde sig bakom förslaget, bland annat med motiveringen att en gemensam strategi skulle skapa en grund för nya samarbetsformer mellan de nordiska länderna i syfte att locka till sig större idrottsevenemang. Mot bakgrund av de inkomna remissvaren beslutade sig utskottet för att ställa sig bakom förslaget, och det betonades i betänkandet att en gemensam strategi skapar en god nordisk nytta och bidrar till Nordiska ministerrådets vision att vara världens mest hållbara och integrerade region 2030. Utskottet ansåg också att en nordisk strategi bör framhäva vikten av att främjandet av barn- och ungdomsidrott, jämställdhet inom idrotten och mänskliga rättigheter utgör grunden för elitidrott. Medlemsförslaget ledde fram till en rekommendation i vilken uppmanas att ta fram en gemensam nordisk idrottsstrategi för ansökan om större idrottsevenemang samt att besluta om möjligheten till finansiering via existerande fonder, alternativt nya medel för att främja idrottsligt utbyte för barn och ungdomar i de nordiska länderna (rek. 49/2021/kultur). 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottet för kunskap och kultur i diskuterade vid sitt möte Nordiska ministerrådets budgetprioriteringar , och man uttryckte ett starkt missnöje över ministerrådets planerade budgetneddragningar på både kultur- och utbildningsområdet. Det fanns visserligen en förståelse för att omprioriteringar var nödvändiga för att förverkliga ministerrådets Vision 2030, men man motsatte sig starkt att medel i så hög grad skulle tas från just dessa sektorer. Utskottet framhöll också att behovet av kultur, forskning, utbildning och idrott är större någonsin mot bakgrund av hur hårt covid-19-pandemin drabbat dessa områden generellt, och man avsåg att i den fortsatta budgetprocessen framföra dessa synpunkter. informerades utskottet om att ministerrådet ingått en budgetkompromiss, vilken innebar att samarbetsministrarna avsatte till kulturområdet, varav 6,5 miljoner skulle fördelas efter dialog med utskottet. Utskottets medlemmar välkomnade beskedet, och man önskade se ett förslag på fördelningen av dessa medel samt en dialog med ansvariga ministrar . Utskottet hade även möjlighet att komma med förslag till överordnade, långsiktiga prioriteringar för Nordiska ministerrådets budget för 2023 och framåt. Utskottet enades om att ställa sig bakom följande områden: •barns och ungas utsatthet till följd av pandemin, både när det gäller kultur och utbildning •en konsekvensanalys av de planerade budgetneddragningarna på kultur- och utbildningsområdet •ett stärkande av de små språken och nordisk språkförståelse. Utskottet sände även en promemoria till presidium med förslagen på långsiktiga prioriteringar för budgeten 2023. Utskottet underströk i skrivelsen vikten av att besparingar på kultur- och utbildningsområdet inte återkommer 2023 eller i framtida budgetförslag. Arbetet mot gränshinder på kultur- och utbildningsområdet fortsatte , främst genom gränshindergrupp, i vilken utskottets ordförande (KD) var svensk medlem. Coronapandemin innebar att ett stort antal nya gränshinder mellan de nordiska länderna uppstod , inte minst inom kultursektorn. Gränshindergruppen hade ett antal möten med Nordiska ministerrådets gränshinderråd, och man samarbetade i tvärgrupper om både gränshinder och störningar på grund av pandemin. sammanställde även regelbundna störningsrapporter samt genomförde enkätundersökningar i syfte att informera sig om situationen i gränsregionerna. 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottet för kunskap och kultur i följde EU-samarbetet inom relevanta områden, såsom forsknings-, kultur- och mobilitetsprogram, medier, inklusive desinformation och falska nyheter, upphovsrätt och geoblockering, språkfrågor samt minoritetsfrågor. Utskottet informerades bland annat om att inrättat ett underutskott som ska ha hand om frågor om utländsk inblandning och desinformation och ett underutskott som ska behandla artificiell intelligens. arrangerade ett antal EU-webbinarier med både nordiska parlamentariker och Europaparlamentariker som deltagare. Vid seminariet om digitalisering deltog (SD) från utskottet. Utskottet för kunskap och kultur i kommer bland annat att fortsätta behandlingen av ett antal medlemsförslag och fortsätt att fokusera på frågor som rör utbildning och forskning, kulturområdet, idrotts- och friluftsliv samt relevanta EU-frågor. Utskottet kommer även att arbeta med frågor som berör FN:s hållbarhetsmål, nordisk språkförståelse, desinformation och falska nyheter samt hur man kan få fler unga att söka yrkesutbildningar. Arbetet med att motverka gränshinder inom områden som är prioriterade för utskottet fortsätter . Utskottets sommarmöte planeras att äga rum i med omnejd, och ett preliminärt program presenteras vid mötet . 6.3 Utskottet för tillväxt och utveckling i Utskottet för tillväxt och utveckling i arbetar med ämnen och frågor som handlar om arbetsmarknad och arbetsmiljö, näringsliv, handel och industri, energi, bekämpandet av gränshinder samt transport och transportsäkerhet. Därtill behandlar utskottet frågor inom finanspolitik och ekonomisk politik – härunder ramvillkoren för forskning, produktion och handel. Regional- och strukturpolitik, kommunikation och it hör också till arbetsområdena. Dessutom har utskottet det samlade operativa ansvaret för arbetet med gränshinder även om övriga utskott också arbetar med gränshinder inom sina respektive politikområden. Svenska medlemmar i utskottet har varit (S), (V), (L) och (M). lämnade den svenska delegationen till och därmed utskottet och ersattes av (S). var ordförande för utskottet till och med september. har varit rapportör för arbetsmarknadspolitik och har varit representant i . 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottet för tillväxt och utveckling i har hållit fem möten, varav fyra digitala. fattade utskottet beslut om prioriterade områden . Bland dessa fanns mobilitet, turism, EU-webbinarier och konferensen om yrkesutbildningar. Utskottet har även arbetat med energifrågor, digitalisering, transport, arbetsmarknadsfrågor och näringspolitik. Övriga frågor som har behandlats av utskottet är bland annat byggregler, häst- och hundnäringen och statsstödsregler. Likt följer utskottet frågorna i EU inom relevanta områden samt gränshinderfrågor. Inför verksamhetsåret hade utskottet som ambition att färdigställa frågor som varit under behandling i utskottet . har ett antal externa gäster, sakkunniga och experter bjudits in att delta vid utskottets möten för att ge information och föra dialog om särskilda sakfrågor. Bland dem som har deltagit i utskottets möten märks Ville Kopra, statssekreterare vid arbets- och näringsministeriet, , , , vd för , representanter för och sakkunniga vid ministerrådets sekretariat. Vid utskottets möte besökte från Nordforsk utskottet och presenterade organisationens verksamhet. Nordforsk främjar och finansierar nordiskt samarbete inom forskning som skapar nordisk nytta och arbetar exempelvis med grön tillväxt. På grund av covid-19-pandemin hölls inte något traditionellt sommarmöte utan i stället blev sommarmötena ersatta av den digitala temasessionen. I samband med sommarmötet hölls ett antal digitala studiebesök. Vid utskottets möte behandlades ett förslag väckt av Mittengruppen om en nordisk plan för höghastighetståg med motiveringen att en bättre utvecklad och mer integrerad höghastighetsjärnväg skulle kunna ge både ekonomiska vinster och klimatfördelar. Utskottet ställde sig positivt till förslaget, vilket ledde till en rekommendation från i frågan (rek. 52/2021/tillväxt). kom Mittengruppen med ett förslag om ett gemensamt nordiskt krav på biodrivmedel i flygbränsle för inrikesflyg och flyg mellan de nordiska länderna. Utskottet stödde förslaget men önskade ytterligare information om förutsättningarna för att genomföra det. Vid utskottets möte presenterade , senior rådgivare vid Nordisk energiforskning (NEF) NEF:s verksamhet och policyförslag för en hållbar flygbransch. framhöll att biodrivmedel är ett viktigt element om ska klara sina klimatmål. kom ett medlemsförslag från den konservativa gruppen om som en fossilfri flygmarknad 2040. Utskottet beslutade att behandla de två förslagen gemensamt eftersom de går i linje med varandra. Arbetet i frågan ledde till att rekommenderade de nordiska regeringarna att verka för en gemensam nordisk plan i syfte att 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN reducera flygsektorns klimatpåverkan samt nå målet om en fossilfri flygmarknad 2040 med krav på biodrivmedel i allt flygbränsle (rek. 33/2021/tillväxt). deltog representanter för för att ge en presentation om de infrastrukturella utmaningar som näringslivet i norra , och står inför. De planerade ökade industriinvesteringarna i regionen, ökade transporter av dagligvaror och läkemedel till och nya direktförbindelser för gods från till kontinenten och ställer krav på en utvecklad infrastruktur och åtgärder för att säkra tillväxt och den gröna omställningen. Utskottet tog med sig informationen till sitt kommande arbete. antog rådet en rekommendation om ökad kontroll av fartyg i nordiska hamnar när det gäller alkoholtester och säkerhet ombord. behandlades ministerrådets svar på rekommendationen, där det framkom att regeringarna ser allvarligt på frågan och att de vill verka för att den lagstiftning som finns inom området ska användas på ett effektivt och rättssäkert sätt. Vid samma möte behandlades ett svar på rådets rekommendation om nattåg i där regeringarna informerade om att det pågår ett samarbete i frågan. Utskottet ansåg därmed frågorna som färdigbehandlade. kom ett nytt förslag om hållbar godstrafik, framlagt av Nordisk grön vänster. Förslaget syftade till att verka för att EU:s förslag till förordning för ett sammanlänkat 2021–2027 även ska möjliggöra järnvägsutbyggnad i i syfte att stärka hållbara godstransporter. Utskottet arbetar vidare med förslaget . Den socialdemokratiska gruppen väckte 2019 ett medlemsförslag om elektrifiering av . Utskottet var positivt till förslaget och menade att det är viktigt att ha gemensamma standarder för laddning och att det genom samordning blir lättare för både investerare och brukare att förutse kostnader. Arbetet med förslaget resulterade i en rekommendation om att elektrifiera (rek. 12/2021/tillväxt). behandlades ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om hur de nordiska länderna tillsammans kan agera för att öka vätgasproduktionen och nyttjandegraden. antogs rekommendationerna av (rek. 3/2021/tillväxt och rek. 4/2021/tillväxt), och vid utskottets möte behandlades ett svar från ministerrådet. Ut- skottet ansåg att svaret var otillräckligt och beslutade att begära politisk dialog i frågan. Vid utskottets möte deltog , sakkunnig vid ministerrådets sekretariat för att presentera förslaget till det nordiska energipolitiska samarbetsprogrammet –2024. Utskottet framförde sina synpunkter på programmet och betonade bland annat vikten av harmonisering av regler och behovet av förbättrad reglering av vindkraftverk till havs. Utskottet var kritiskt mot hur förslaget behandlades, men beslutade att ställa 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN sig bakom förslaget, och rekommendationen antogs därefter (rek. 53/2021/till- fick utskottet en presentation av projektet av , sakkunnig vid Nordiska ministerrådets sekretariat.