frsrdg · H904RR1 · 2022-02-18 00:00:00 — 8Inom årlig revision är avgiftsområdet (tabell 9) lika med Revision av myndigheter med flera. 9Antalet timmar inkluderar även resurskonsulter inom årlig revision. 2021/22:RR1 RESULTATREDOVISNING på grund av engångskostnader kopplade till stängning av lokalkontoren i och . Tabell 9 Avgiftsområde årlig revision10 (tkr) Årets över-/underskott (–) Ackumulerat över-/underskott (–) granskar Östersjöstaternas råd (). Verksamheten är avgiftsfinansierad och ingår i de internationella revisionsuppdrag som vi kan bedriva enligt lagen med instruktion för . Intäkterna disponeras av . Utfallet är i linje . Tabell 10 Avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet (tkr) Årets över-/underskott (–) Ackumulerat över-/underskott (–) Genom effektivitetsrevision granskar vi och bedömer hur effektiv den statliga verksamheten är. Granskningen ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. har efterlyst breda granskningar i väsentliga samhällsfrågor samt att de mest väsentliga delarna av varje utskottsområde bör föranleda granskningsinsatser under en mandatperiod.11 Granskningen ska huvudsakligen inriktas mot hushållning, resursutnyttjande och måluppfyllelse.12 Granskningen följer internationella standarder för effektivitetsrevision. Resultat och bedömning av effektivitetsrevisionen Effektivitetsrevisionen har uppvisat ett gott resultat. Den övergripande slutsatsen bygger på en samlad bedömning av verksamhetsvolym, inriktning, genomslag, kvalitet och resursåtgång. De olika delarna utvecklas i de följande avsnitten. 10 Inom årlig revision är avgiftsområdet lika med Revision av myndigheter med flera (tabell 7). 2009/10:KU17, rskr. 2009/10:301 och 2009/10:302. Se 4 § lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Pågående granskningar och publicerade granskningsrapporter publicerade vi 31 granskningsrapporter. Av dessa inleddes 10 granskningar , 20 och 1 . Vi bedömer resultatet som bra, givet den pågående coronapandemin. Även har effektivitetsrevisionen i huvudsak bedrivits på distans. Vi har tagit hänsyn till att flera verksamheter har samhällsviktiga uppgifter inom krishanteringen. har också medelantalet anställda inom effektivitetsrevisionen minskat trendmässigt från 2019 till 2021 och personalomsättningen har ökat, men från låga nivåer. Sammantaget har detta påverkat delar av produktionen negativt. Pågående granskningar drabbas negativt vid rörlighet och det tar för nyrekryterade medarbetare att lära sig effektivitetsrevision. Vid årets början pågick 36 granskningar, vilket är färre än före coronapandemin. Hur många granskningar som kan bedrivas bestäms av tillgängliga resurser, granskningarnas omfattning och inriktning. Det beror också på hur snabbt medarbetare kan påbörja en ny granskning i samband med att de avslutar en pågående granskning. inledde vi 31 granskningar, vilket är lika många som . Coronapandemin har påverkat produktion och resursåtgång inom granskningsverksamheten i och med minskad tillgänglighet till de myndigheter vi granskar och fortsatt hög grad av hemarbete. Att inte ses fysiskt har exempelvis inverkat negativt på möjligheterna till lärande i arbetet för nya medarbetare, liksom på de diskussioner som är viktiga för att utveckla idéer så att nya granskningar kan starta. har totalt bedrivit (inlett, fortsatt arbetet med eller publicerat) 67 granskningar, vilket är färre än innan coronapandemin. pågick 36 granskningar, vilket är i paritet med , men färre än innan coronapandemin. Se tabell 11 nedan för utvecklingen av antal granskningar . Tabell 11 Antal granskningar Pågående granskningar vid årets början Summa pågående och inledda granskningar De 31 publicerade granskningsrapporterna är väl fördelade över utskott. Vi har genomfört granskningar inom samtliga utskottsområden utom och kulturutskottet. 2021/22:RR1 RESULTATREDOVISNING förhållandevis många granskningar, fyra per utskott, inom finansutskottets, justitieutskottets och utbildningsutskottets områden.13 I tabell 12 nedan redovisas fördelningen av publicerade granskningsrapporter utifrån de tre inriktningar som effektivitetsrevisionen huvudsakligen ska utgå från. En granskning kan beröra flera inriktningar. Tabell 12 Fördelning av antal rapporter utifrån granskningens inriktning Inriktningen av effektivitetsrevisionen varierar mellan åren. Sammantaget bedömer att effektivitetsgranskningarna levde upp till lagens krav på bredd. En aspekt av god förvaltning är att verksamheten bedrivs effektivt och med god hushållning. följer upp ett antal granskningsrapporter fyra till efter att de publicerades. Avsikten är att bedöma resultatet på av granskningen genom att undersöka vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av granskningsrapporterna. Tabell 13 Granskningar som medfört åtgärder14 Antal granskningsrapporter publicerade 2016 och 2017 som har medfört åtgärder Totalt antal uppföljda granskningsrapporter Tabellen visar att granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen i de flesta fall har medfört någon form av åtgärd från regeringen eller andra granskade organisationer. Exempel på regeringens åtgärder är att tillsätta en utredning eller ge myndigheter uppdrag i regleringsbrev. Myndigheternas åtgärder kan vara att utveckla eller ändra sina styrande dokument för verksamheten, eller att utveckla eller förtydliga sin redovisning eller sin information. bedömning är att åtgärderna har lett till förbättringar i den granskade verksamheten, men att det i många fall också finns kvarstående brister.15 13Se bilaga 1, Publicerade granskningar per utskott och inriktning. 14Uppföljningen görs på ett urval granskningsrapporter fyra till efter att de publicerades. är det alltså granskningar som har följts upp. 15Resultaten av uppföljningen publiceras i (URA). För uppgifterna i detta avsnitt, se särskilt URA 2021, bilaga 1. Det är dock viktigt att vara medveten om den osäkerhet som kan råda kring möjligheten att härleda åtgärderna direkt till granskningsrapporternas slutsatser och rekommendationer. Effektivitetsrevisionens kvalitetssäkring är en integrerad del av granskningsprocessen. arbetar effektivitetsrevisionen enligt en ny process som syftar till att ge riksrevisor beslutsunderlag av god och jämn kvalitet genom att förenkla och förtydliga arbetet. Processen är i linje med internationella standarder för effektivitetsrevision. arbetar vi även utifrån klarspråksriktlinjer specifikt för effektivitetsrevisionen, för att främja tydligare, mer enhetliga och läsarvänliga granskningsrapporter. Projektledaren, projektgruppen och enhetschefen har ett kvalitetsansvar. Dessutom bidrar metodämnessakkunniga, jurister, utsedda interna opponenter samt kollegor på till kvalitetssäkringsarbetet. Utkast till granskningsrapporter behandlar vi vid seminarier. Därefter får och den eller de andra myndigheter som vi har granskat möjlighet att faktagranska och lämna övriga synpunkter på rapportutkastet. När vi även har beaktat dessa synpunkter fattar riksrevisorn beslut om granskningsrapporten. Gott betyg i myndighetsenkäten Ett sätt att bedöma kvaliteten i granskningsrapporterna är svaren på de enkäter som skickar till de som har granskats efter avslutad granskning (enligt överenskommelse undantas ). En ny mindre omfattande enkät med tre frågor togs i bruk . Enkäten omfattar genomförande, kommunikation och själva granskningsrapporten. Resultaten inom dessa områden uppgick till 4,3 respektive 4,5 och 4,0 av maximalt 5 poäng. Resultaten är inte jämförbara . Kostnaderna för effektivitetsrevisionen är något lägre än föregående år. Som framgår av tabell 14 och tabell 15 har tiden och kostnaden för omvärldsbevakning ökat. Det hänger samman med att coronapandemin även har påverkat beläggningsgraden. Medarbetares tid mellan granskningar har ökat till följd av sämre kvalitet på diskussioner och samarbete. Kostnaden för metodutveckling och utbildning har minskat till följd av färre genomförda utbildningar under coronapandemin samt att processen och klarspråksriktlinjerna för effektivitetsrevision har övergått i förvaltning. 2021/22:RR1 RESULTATREDOVISNING Tabell 14 Nettokostnader för effektivitetsrevision (tkr) Tabell 15 Redovisade timmar för effektivitetsrevision Såväl kostnaden per publicerad granskning (tabell 16) som antalet redovisade timmar (tabell 17) har ökat jämfört . Kostnader och timmar påverkas i hög grad av inriktning och omfattning på de granskningar som genomförs – omfattande och komplicerade granskningar drar upp den genomsnittliga kostnaden och vice versa. Den pågående coronapandemin påverkar även årets utfall genom minskad tillgänglighet till de myndigheter vi granskar och ökat hemarbete. Tabell 16 Kostnader för granskningar (tkr) Upparbetad kostnad vid årets början Årets kostnad för granskningar Kostnad för årets avslutade granskningar varav granskningar som inte resulterat i rapporter Styckkostnad för årets publicerade granskningar Tabell 17 Antal redovisade timmar för anställd personal för granskningar Upparbetade timmar vid årets början Årets timmar för granskningar Timmar för årets avslutade granskningar varav granskningar som inte resulterat i rapporter Snitt timmar för årets publicerade granskningar avslutade vi ingen granskning utan att avlämna en granskningsrapport. avslutade vi två granskningar utan en granskningsrapport.16 internationella verksamhet omfattar två delar: internationellt utvecklingssamarbete och internationell samverkan. Nedan finns en ekonomisk sammanställning för hela verksamhetsgrenen. Resultat och bedömning samt ekonomiskt utfall redovisas separat i påföljande avsnitt. Tabell 18 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationell verksamhet (tkr) Tabell 19 Redovisade timmar för internationell verksamhet Resultat och bedömning av det internationella utvecklingssamarbetet arbetar med att främja demokratisk utveckling och effektiv förvaltning genom globala, regionala och bilaterala samarbetsprojekt med nationella revisionsmyndigheter i utvecklingsländer. Vi ska bidra till att stärka kapaciteten och förmågan att bedriva revision enligt internationella standarder. Därigenom bidrar vi till ökad transparens och fungerande system för ansvarsutkrävande, vilket främjar den enskilda medborgarens möjligheter att göra sin röst hörd. Vi bidrar till att motverka korruption och oegentligheter. bedrev verksamhet i fem regionala och nio bilaterala samarbetsprojekt. Ett nytt bilateralt samarbetsprojekt startades med revisionsmyndigheten i . Vi påbörjade två regionala samarbetsprojekt i Stillahavsregionen17 och i Östafrika18. Det bilaterala samarbetet med revisionsmyndigheten i avslutades och kommer att 16En granskning kan avslutas utan rapport exempelvis om förhållanden ändras så att mervärdet av en granskning inte bedöms vara tillräckligt för att gå vidare. 17Fiji, , , (nationellt samt delstaterna ), , , , , , , och . 18Med revisionsmyndigheter i , , och . 2021/22:RR1 RESULTATREDOVISNING övergå till det regionala samarbetet i . har beslutat att förlänga samarbetet med revisionsmyndigheten i . Coronapandemin har påverkat även detta år. Nedstängningar av samhället i flera samarbetsländer tillsammans med begränsad it-infrastruktur har inneburit fortsatta utmaningar. Vi har emellertid kunnat genomföra aktiviteter i samtliga samarbetsprojekt. På global nivå fokuserades insatserna på kapacitetsutveckling inom ramen för Intosai19. En övervägande del av verksamheten inom det internationella utvecklingssamarbetet sker inom ramen för våra regionala och bilaterala samarbetsprojekt. Stödet består främst av utbildningsinsatser eller rådgivning inom effektivitetsrevision, finansiell revision, kvalitetsarbete samt HR, ledarskap och kommunikation. För att bedöma om insatserna bidrar till att stärka kapaciteten inom relevanta områden använder vi ett självskattningsverktyg. Självskattningen syftar till att mäta hur väl insatsen lett till att öka kunskapen inom berörda områden, om kunskapen omsatts i praktiken och huruvida deltagarna haft möjlighet att sprida kunskaperna inom organisationen. Resultaten från tabellen nedan indikerar att årets genomförda aktiviteter har bidragit till ökad kunskap för deltagarna och att kunskapen kan användas i det dagliga arbetet i den egna organisationen20. 19International Organization of Supreme Audit Institutions. 20Självskattningen har genomförts elektroniskt och skickats till våra samarbetspartner efter genomförd aktivitet. Resultaten bygger på 21 genomförda undersökningar med totalt 260 respondenter. Antalet svarande har varierat mellan 4 och 21. Resultaten ska tolkas med försiktighet eftersom självskattningsverktyget användes och därför inte täcker alla våra insatser . De är heller inte jämförbara eftersom detta är första gången verktyget används. Svaren är anonyma och behandlas konfidentiellt. Tabell 20 Självskattning efter insats har/tror jag… (1= i mycket liten 5 = i mycket hög …utbildningen/coach- ningen bidragit till att öka min kunskap på ...jag kommer kunna …jag kommer sprida En stor del av arbetet bedrivs i regional form Våra regionala samarbetsprojekt har omfattat insatser riktade till 55 nationella revisionsmyndigheter, varav en stor del sker inom vårt samförståndsavtal med Afrosai-E21. Bland annat har vi tillsammans med Afrosai-E genomfört insatser för att utveckla kompetensen inom effektivitetsrevision i regionen. Vi har också stöttat Afrosai-E med att ta fram en uppdaterad manual för finansiell revision, gett rådgivning med fokus på ledarskap till Afrosai-E- sekretariatet samt stöttat implementeringen av ett nytt HR-verktyg. I samarbetar med Aseansai22. har vi bland annat stöttat framtagandet av en ny strategisk plan och anpassningen av digitala utbildningsmaterial för de olika revisionsgrenarna. I genomfördes det sista seminariet i en serie av tre inom kvalitetssäkring och kvalitetskontroll. Alla deltagande revisionsmyndigheter har påbörjat planeringen med att utveckla sitt kvalitetsarbete. Vi har dessutom genomfört insatser i våra nya regionala och subregionala samarbeten i och i . I har fokus främst varit att definiera ramverket för samarbetet. I har stöttat små revisionsmyndigheter i arbetet med HR-frågor. Goda resultat i de bilaterala samarbetena trots lägre aktivitetsnivå än före coronapandemin Effektivitetsrevision har fortsatt att utgöra en kärna i det bilaterala samarbetet genom såväl utbildningar som stöd i framtagandet av manualer och 21African Organization of är en organisation bestående av 26 revisionsmyndigheter i . 22Association of South-East Asian Nations Supreme Audit Institutions. 23Med revisionsmyndigheter i , och , , , , och . 2021/22:RR1 RESULTATREDOVISNING Vi har exempelvis bistått effektivitetsrevisorer i med rådgivning från planering till färdig förstudierapport. Inom finansiell revision kombinerar vi utbildning och praktiska övningar. Till exempel har vi i samarbetet med revisionsmyndigheten i fokuserat på certifiering av finansiella revisorer. Vi har stöttat våra partner inom kvalitetssäkring och kvalitetskontroll genom både rådgivning och utbildningar. Bland annat har vi i vårt samarbetsprojekt i genomfört seminarium med revisionsmyndighetens nyetablerade kvalitetssäkringsfunktion. I vårt samarbetsprojekt i har vi genomfört en ledarskapsinsats med 60 mellanchefer kring aktivt lyssnande, facilitering och rådgivning. Syftet är att skapa interna förutsättningar och förståelse för hur revisionskvalitet kan förbättras. I flera samarbetsprojekt, till exempel i , fokuserade samarbetet på extern och intern kommunikation och utveckling av rapporternas läsbarhet. Det är viktigt för att få genomslag för granskningens iakttagelser och rekommendationer. Globala insatser utgör en central del av verksamheten En del av internationella utvecklingssamarbete sker på den globala nivån. Som vice ordförande i () bidrar löpande till verksamheten i kommittén. Inom ramen för CBC leder fortsatt projektgruppen för revisionsmyndigheter i bräckliga stater (ACCC). ansvarar även för ett nytt initiativ om revisionsmyndigheters granskning av biståndsmedel i det egna landet. Syftet är att belysa utmaningar och möjligheter i att hitta hållbara lösningar för den här typen av granskning. Riksrevisor är ledamot i styrelsen för IDI24. har hon deltagit i tre styrelsemöten som bland annat behandlat utmaningarna med att upprätthålla god kvalitet och hög aktivitetsnivå under coronapandemin. har inlett ett initiativ för att stärka resultatstyrningen och utvärderingen av våra samarbetsprojekt. Sex utvärderingar har genomförts eller påbörjats . Vi kommer att lämna en resultatrapport till . årliga samråd med (Sida) ägde rum . 24Intosai Development Initiative () är en norsk stiftelse som verkar för revisionsmyndigheters utveckling. hade vid ingången av 2021 ett ingående anslagssparande om av biståndsanslaget. Inriktningen var att fortsätta bedriva verksamheten med hög aktivitetsnivå. Med de begränsningar som coronapandemin inneburit för verksamheten bedömdes att inte skulle kunna använda det ingående anslagssparandet. fattade därför beslut om att lämna tillbaka hela det ingående anslagssparandet 2021. Till följd av coronapandemin har inte heller 2021 nått ambitionen vad gäller verksamhetens volym och går ur 2021 med ett anslagssparande på . Anslagsbelastningen är något lägre än föregående år. Till stor del beror detta på minskade bidrag och lägre aktivitetsnivå inom årlig revision. Lämnade bidrag avser främst bidraget till Afrosai-E. An- talet operativa timmar inom det regionala och bilaterala samarbetet är i princip i nivå med , medan antalet operativa timmar inom det globala samarbetet är högre än föregående år. Detta beror främst på årets ökade fokus på revision av internationella organisationer som ingår under globala insatser. I kostnaderna för myndighetens internationella utvecklingssamarbete ingår kostnader för myndighetsgemensamma uppgifter, som redovisas som bistånd i enlighet med direktiv som utfärdas av (Dac) för vad som får rapporteras som bistånd. För ytterligare upplysningar om fördelningen av gemensamma kostnader, se avsnittet Redovisningsprinciper. Se bilaga 2 för en redovisning av nettokostnader och lämnade bidrag per samarbetsprojekt inom det internationella utvecklingssamarbetet. Tabell 21 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationellt utvecklingssamarbete (tkr) Tabell 22 Antal redovisade timmar för internationellt utvecklingssamarbete 2021/22:RR1 RESULTATREDOVISNING Tabell 23 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationellt utvecklingssamarbete fördelat per aktivitet Resultat och bedömning av internationell samverkan internationella samverkan syftar till att utbyta information, kunskap och erfarenheter med andra revisionsmyndigheter och internationella aktörer och därigenom utveckla metoder och processer i syfte att förbättra verksamheten. Dessutom ska bidra till att främja utvecklingen av revisionsprofessionen och att stärka revisionsmyndigheters roll globalt genom informationsutbyte. Utgångspunkten är vår instruktionsgivna uppgift att företräda som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang. Inom internationell samverkan arbetar i tre delar: Intosai, EU och övrig internationell samverkan. är en aktiv medlem i Intosai och Eurosai representerar i Intosai och dess regionala organisation för , Eurosai. Syftet är att säkerställa en effektiv hantering av offentliga resurser inom och internationellt. Vi har bland annat deltagit i arbetsgrupper som rör frågor om it och teknologi, miljö samt finansiell reform. har även varit aktiv i kommittéerna för effektivitetsrevision och finansiell revision. ansvarar tillsammans med den polska revisionsmyndigheten för arbetsgruppen för kapacitetsutveckling och har därigenom möjlighet att påverka Eurosais operativa och strategiska riktning. På EU-nivå bidrar i kontaktkommittén och genom sekunderingar leder arbetet i två arbetsgrupper under kontaktkommittén för revisionsmyndigheterna i , vilket bidrar till professionens utveckling. 25Avser insatser på områden som ledarskap, HR, kommunikation, strategisk planering med mera. 26Inkluderar även metod- och kompetensutveckling. 27Avser framför allt aktiviteter inom global kapacitetsutveckling samt regionala och internationella insatser. har en medarbetare från sekunderats till European Court of Auditors (ECA), för att tjänstgöra som nationell expert. Sekunderingen väntas tillföra ny kompetens till , stärka vårt arbetsgivarvarumärke och stärka relationerna mellan och . Inom övrig samverkan har fokus varit på kollegial granskning har deltagit i en kollegial granskning av den danska revisionsmyndigheten. Vår bedömning är att det ger värdefulla erfarenheter och lärdomar till vår egen verksamhet. Inom ramen för samarbetet mellan de nordiska revisionsmyndigheterna har bland annat riksrevisorerna träffats och diskuterat coronapandemins påverkan på granskningsverksamheten. har arbetat vidare med att revidera och förtydliga strategin för samverkan. Kostnaderna liksom antalet operativa timmar inom internationell samverkan är något högre än föregående år. Tabell 24 Nettokostnader för internationell samverkan (tkr) Tabell 25 Redovisade timmar internationell samverkan 2021/22:RR1 RESULTATREDOVISNING Här redovisar vi myndighetsövergripande uppgifter med främsta utgångspunkt i lagen med instruktion för , utöver våra huvudsakliga uppgifter inom de tre verksamhetsgrenarna. Planering och uppföljning av granskningen Riksrevisorn beslutar vilken huvudsaklig inriktning granskningen ska ha och redovisar det i en granskningsplan. arbetar utifrån en riskmodell och har identifierat tre huvudsakliga risker i staten som reflekterar granskningens inriktning inom båda verksamhetsgrenarna. Genom den gemensamma modellen kan riksrevisorn förmedla en samlad bild av pågående och planerad granskning vid myndigheten. lämnade granskningsplanen 2021/2228 till . I riksrevisorns årliga rapport samlas de viktigaste iakttagelserna från effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. För att tydliggöra sambandet med granskningsplan redovisas iakttagelserna utifrån de huvudsakliga risker som angett granskningens inriktning. Riksrevisorns årliga rapport 202129 lämnades till . Genom uppföljningsrapporten ger underlag för att bedöma resultatet av vår granskning, det vill säga om den har bidragit till en effektiv statlig verksamhet och tillförlitlig redovisning. Uppföljningsarbetet ska också kunna användas internt för att utveckla granskning. Riksrevisorn lämnade uppföljningsrapporten 202130 till . bjuder in till ett öppet seminarium med riksrevisorn med anledning av den årliga rapporten och uppföljningsrapporten. Det är ett värdefullt tillfälle för att upprätthålla en löpande och nära kontakt med och att få ge en sammanfattande bild av granskningsverksamheten. Till grund för den öppna utfrågningen låg riksrevisorns årliga rapport och . Riksrevisorn talade på temat ansvarsfördelning och lyfte fram iakttagelser som visar hur otydlig ansvarsfördelning och otydliga ansvarsförhållanden påverkat effektiviteten i den statliga verksamheten.31 råd för och vetenskapliga rådet råd för är organ för samråd och insyn i verksamhet och organisation. har rådet sammanträtt sex gånger. Riksrevisorn har informerat rådet om vår verksamhet och organisation, bland annat om planerade publiceringar, årsredovisning 2020, granskningsplan och förslag till anslag på statens budget 2022. 2021/22:FiU9. Riksrevisorn har också redovisat arbetet i de viktigaste granskningarna och hur granskningsplanen följts för rådet. Vid finns också ett vetenskapligt råd. Vetenskapliga rådets uppgift är att bidra till ökade kunskaper om metoder och förhållanden för att långsiktigt förbättra underlag för beslutsfattande och kvalitet i granskningen. anordnade fyra sammanträden med rådet. Vår bedömning är att rådet genom värdefulla synpunkter har bidragit till kvalitetsarbetet inom såväl granskningsverksamheten som myndighetsövergripande planering av verksamheten.