frsrdg · H904NR1 · 2022-03-16 00:00:00 — Förslaget förespråkade prioriteringar av naturliga lösningar, såsom minskad skogsavverkning, framför teknologiska lösningar. Under behandlingen av förslaget framkom en tveksamhet till förslaget från den konservativa gruppen och Nordisk frihet som påpekade att det kan medföra en risk att teknologiska lösningar bortprioriteras. Utskottet enades om att justera förslaget så att det framgick att naturliga lösningar för att binda och lagra koldioxid ska främjas, i stället för prioriteras. Vid januarimötet presenterades ett betänkande som sekretariatet har tagit fram där denna justering var inkluderad, och rekommendationen kunde därmed godkännas av utskottet (rek. 44/2021/hållbart). 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Inom ramen för arbetet med koldioxidreduktion rekommenderade 2019 att utveckla ett gemensamt nordiskt digitaliseringssystem för att bättre kunna kartlägga och följa upp byggnads- och rivningsavfall i , utveckla incitament för att belöna resurseffektiva byggen, fördjupa det nordiska samarbetet inom hållbarhetsdesign samt arrangera en konferens med deltagande från eller de nordiska regeringarna och byggbranschen med flera för att bättre förstå och stärka samarbetet inom området. När utskottet behandlade Nordiska ministerrådets svar på rekommendationen vid junimötet beslutades att svaret var tillfredsställande, men att utskottet skulle ställa ett antal följdfrågor till i samband med att frågan färdigbehandlades i utskottet. Följdfrågorna gällde etablerandet av en styrgrupp med syfte främja att cirkulära principer integreras i byggsektorn, status för nordiska projekt inom klimatvänligt byggande, hur avser att använda nämnda styrgrupp samt om avsåg att sätta mål för koldioxidutsläpp inom nybyggen. Vid septembermötet godkändes betänkandet av svaret på rekommendationen, och frågan ansågs färdigbehandlad i utskottet. Utskottet för ett hållbart har sedan den isländska delegationen 2018 lade fram ett medlemsförslag om forskning om försurning av haven fokuserat på flera olika aspekter av havsmiljön inklusive nordiska samarbeten för kunskapshöjande insatser om försurning av haven och dess konsekvenser för invånare i kustnära områden. arbetade utskottet vidare med ett förslag från Mittengruppen om att ta fram modeller för ett nordiskt-baltiskt samarbete för att sprida gips och strukturkalk i i syfte att minska fosforutsläppen i och därmed begränsa övergödningen. Metoden innebär, förenklat, att man sprider ut gips på åkrar så att fosforn binds till jordpartiklarna och inte transporteras ut i vattendragen och leder till övergödning. Det finns diverse pilotprojekt på området, men det saknas forskning om huruvida denna metod skulle kunna användas som en permanent lösning för att minska fosfornivåerna i . bjöd utskottet in experter på området och inhämtade information om andra metoder för att minska övergödningen samt information om metodens inverkan på övriga ekosystem, vilket presenterades på januarimötet . Vid januarimötet framförde den konservativa gruppen att de ville se fler förslag på hur man kan minska övergödningen eftersom spridning av gips inte är den enda metoden. Dessa ändringar gjordes och stöddes av övriga partigrupper i utskottet. Den socialdemokratiska gruppen och Mittengruppen framförde också att förslaget bör innehålla länkar till samarbete med EU i frågan. Förslaget godkändes med dessa ändringar, och vid aprilmötet behandlades ett betänkande av medlemsförslaget som godkändes med en justering på den konservativa gruppens initiativ om att ta med innovationer i förslaget (rek. 54/2021/hållbart). 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN resulterade även utskottets arbete i en rekommendation till att öka det nordiska samarbetet för att ta fram kunskap om försurningen av haven och dess konsekvenser för invånare i kustnära om- Rekommendationen förespråkar också att en långsiktig plan tas fram för forskning om de biologiska, ekologiska och socioekonomiska konsekvenserna av försurning av haven. Vid aprilmötet behandlade ut- skottet Nordiska ministerrådets svar på rekommendationen som framhöll att flera initiativ för att öka det nordiska samarbetet inom havsförsurning har ge- nomförts , bland annat inom fiske, med särskilt fokus på för- ändringar i ekosystem och fiskbestånd. Vidare framhöll Nordiska ministerrå- det i svaret att en långsiktig handlingsplan utarbetas dels genom uppföljning av ministerdeklarationen om hav och klimat , dels inom ramen för arbetet med Nordiska ministerrådets Vision 2030. Utskottet var inte nöjda med svaret och beslutade därför att gå vidare med en politisk dialog. Återvinning, matsvinn och avfallshantering Avfallshantering och en gemensam nordisk återvinningsstrategi är en fråga som utskottet arbetat med . resulterade arbetet i en rekommendation till baserad på ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen. Förslaget syftade bland annat till att säkerställa att avfall endast ska exporteras till länder som kan dokumentera en miljömässigt försvarbar hantering av avfallet. Vid aprilmötet behandlade utskottet ett svar från på rekommendationen. Ut- skottet ansåg, baserat på svaret, att det trots insatser på området saknas en mer strategisk insats för cirkulär ekonomi på området. Utskottet ansåg inte att rekommendationen var färdigbehandlad och beslutade vid sitt möte att gå vidare med en politisk dialog i frågan. Utskottet har även länge arbetat med frågor om matsvinn i linje med FN:s hållbarhetsmål om att minska det globala matsvinnet . resulterade utskottets arbete i en rekommendation om att skulle hålla ett möte om matsvinn, genomföra en kampanj om matsvinn och ta fram en rapport för att redovisa hur långt de nordiska länderna kommit för att uppnå målet om en halvering av matsvinnet till 2030. Vid aprilmötet behandlade utskottet Nordiska ministerrådets svar på denna rekommendation. framhöll i sitt svar att de delade syn på vikten av att reducera matsvinnet som en central del i främjandet av en hållbar livsmedelscykel och hållbara konsumtionsvanor. Således kommer just hållbara livsmedelssystem och konsumtionsvanor att prioriteras i ministerrådets arbete –2014. avsåg att arbeta vidare med rekommendationer genom en fortsatt analys för att kontrollera vilka delar av rekommendationerna som kan genomföras med gott genomslag. Viss tveksamhet fanns till hur stor påverkan en gemensam nordisk kampanj skulle ha. redogjorde också för hur de nordiska länderna samarbetar i frågan 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN i andra projekt, bland annat finns det ett nordiskt-baltiskt projekt som påbörjades . föreslog i sitt svar att dialogen fortsätter med den ansvariga seniorrådgivaren på ministerrådet så att kan uppdateras om planerade projekt och gemensamma aktiviteter. Utskottet ansåg att svaret var fullgott och att förslaget därmed var färdigbehandlat. behandlade utskottet ett svar på en skriftlig fråga till de nordiska regeringarna från en av utskottets medlemmar i den socialdemokratiska gruppen om återbruk av vinkraftspropellrar. I svaret framgick att det finns problem med återanvändning av just propellrarna som består av ett annat material än resten av vindkraftsverket. Vid utskottets möte behandlade utskottet ett nyväckt medlemsförslag från Mittengruppen om att ta fram en gemensam nordisk strategi för nedtagning och återanvändning av avfall från vindkraftsindustrin. Efter diskussion beslutade utskottet att arbeta vidare med frågan med särskilt fokus på just vindkraftspropellrarna. Vid januarimötet behandlade och godkände ett enigt utskott betänkandet av medlemsförslaget, och i den antagna rekommendationen uppmanades att skapa en gemensam strategi för hantering och återvinning av avfall från vindkraftverk i de nordiska länderna med särskilt fokus på vindkraftspropellrarna (rek. 34/2021/hållbart). Vid januarimötet behandlade utskottet ett svar från de nordiska regeringarna på en fråga från om en gemensam nordisk strategi för slutförvaring av naturligt förekommande radioaktiva ämnen, så kallat NORM- avfall. Frågan rörde bland annat hur de nordiska länderna behandlar NORM- avfall, om det finns andra miljörelaterade utmaningar med NORM-avfall, om det i ett nordiskt land existerar slutförvar för NORM-avfall samt om de nordiska länderna ser någon teknisk eller ekonomisk fördel med att samarbete kring slutförvaring av NORM-avfall. I flera av ländernas svar framgick det bland annat att de på grund av geologiska orsaker har utmaningar med att etablera slutförvar för NORM-avfall. Dock fanns det när svaret lämnades fem slutförvar i , varav fyra kan motta olika typer av NORM-avfall. I , och fanns det inga slutförvar. Utifrån svaret beslutade utskottet att, i samarbete med den socialdemokratiska gruppen, utarbeta ett utskottsförslag som skulle presenteras vid aprilmötet. Utskottet godkände förslaget med en precisering om att det handlar om lågradioaktivt avfall, samt med ett tillägg om att fastställa säker transport av NORM-avfall. Utskottet beslutade att tillsätta en arbetsgrupp för att driva frågan vidare i . Till arbetsgruppen anmälde sig från svensk sida (M). Vid session antogs en rekommendation till om en gemensam nordisk slutförvaring för NORM-avfall (rek. 36/2021/hållbart). Utskottet fortsatte att följa frågan om FN:s globala avtal om biologisk mångfald. Slutförhandlingarna för avtalet skulle ha skett i slutet på 2020 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN men sköts upp till 2021 med anledning av covid-19-pandemin. arbetat för att en nordisk röst förs fram i förhandlingarna och att ungas perspektiv tillvaratas. dation till och de nordiska regeringarna om att samar- beta med och unga om involvering i den globala processen för utveckling av det kommande . De nordiska länderna bidrog till för- handlingarna med flera initiativ och konkreta aktiviteter , särskilt utvecklades en uppsättning verktyg med information om biodiversitetskrisen. Utifrån detta hölls flera workshoppar om frågorna i FN-förhandlingarna, och flera länder följde det nordiska exemplet. För att vidare följa upp frågan behandlade utskottet på januarimötet frågan om att ta fram ett utskottsförslag som rekommenderar Nordiska mi- nisterrådet att etablera en ungdomsfond för natur och klimat i tätt samarbete med de nordiska miljöfinansieringsinstitutionerna (NIB, NEFCO och NDF), samt att uppmana ministerrådet att ge Ungdomens Nordiska råd i uppdrag att utveckla ett traineeprogram för att utbilda unga ledare inom biologisk mång- fald och klimat. I utkastet föreslogs också att de nordiska regeringarna skulle bidra med ytterligare offentliga medel samt en uppmaning till andra aktörer att bidra till fonden och dess projekt. Utskottet enades om att arbeta vidare med utskottsförslaget och gav sekretariatet i uppdrag att i samarbete med Ungdo- mens Nordiska råd utveckla och förtydliga förslaget samt att undersöka Socialdemokratiska gruppen var positiva till för- slaget men ställde frågor om hur fonden ska administreras, vem som är mål- grupp, hur fonden ska finansieras, vilka aktiviteter som fonden ska genomföra samt hur dessa i realiteten kan bidra till den gröna omställningen. pen höll med om att förslaget måste förtydligas. Sekretariatet föreslog att en arbetsgrupp bestående av två medlemmar från utskottet och en person från Ungdomens Nordiska råd etableras samt att en dialog med de nordiska miljö- finansieringsinstitutionerna skulle inledas. Nordisk Frihet var försiktigt posi- tiva till förslaget men framhöll även att det behövde förtydligas. tet presenterades ett utskottsförslag för en ungdomens fond för klimat och bi- ologisk mångfald där syftet var att skapa en fond med ett startkapital som växer för att kunna finansiera små, mellanstora och stora projekt ini- tierade av unga. Mittengruppen framhöll att de var mycket positiva till försla- get och uppskattade det goda samarbetet med Ungdomens Nordiska råd. disk Frihet reserverades sig mot förslaget, och den konservativa gruppen an- slöt sig till reservationen med motiveringen att trots att det är en viktig fråga var de inte bekväma med att gå vidare med ett förslag som saknar specificerad Nordisk grön vänster framhöll att förslaget var positivt men att även de hoppades på mer finansiering. En majoritet i utskottet beslutade att ställa sig bakom förslaget samt att till- sätta en arbetsgrupp som fick i uppdrag att arbeta vidare med förslaget. sessionen antogs en rekommendation till de nordiska regeringarna om att bidra med ytterligare medel till Ungdomens fond för klimat och biolo- gisk mångfald (rek. 41/2021/hållbart). 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Företagsansvar, mänskliga rättigheter och äganderätten till naturresurser På mötet i samband med session 2020 behandlades ett nyväckt medlemsförslag från Nordisk grön vänster om företagsansvar, mänskliga rättigheter och äganderätten till naturresurser. Förslaget handlade om att uppmana de nordiska regeringarna att aktivt verka för godkännande av det juridiskt bindande om transnationella företags ansvar för mänskliga rättigheter, en gemensam ståndpunkt inom EU samt för att äganderätten till naturresurser förblir det enskilda landets och befolkningens och inte omvandlas till privat egendom som kan köpas upp av transnationella företag. Den konservativa gruppen och Mittengruppen uttryckte tveksamhet till förslaget med anledning av att förvaltningen av naturresurser är en nationell angelägenhet. Utskottet arbetade vidare med förslaget , och vid aprilmötet beslutade utskottet att samla in mer information om ämnet samt att skicka förslaget på remiss till utskottet för tillväxt och utveckling och utskottet för välfärd i . Vid septembermötet behandlade utskottet remissvaren från utskotten för välfärd och för tillväxt och utveckling. Utskottet för tillväxt och utveckling ställde sig delvis positiva till förslaget, men föreslog att en fråga skulle ställas till de nordiska regeringarna om de är aktiva i förhandlingsprocessen av samt vad de förväntar sig för resultat. Utskottet för välfärd ansåg att de behövde mer kunskap och information om frågan för att ta ställning men ställde sig positiva till ett miniseminarium på området. Utskottet beslutade att ge sekretariatet i uppdrag att anordna ett miniseminarium för att inhämta mer information samt att ställa en skriftlig fråga till de nordiska regeringarna i enlighet med förslaget från utskottet för tillväxt och utveckling. Vid mötet framförde Mittengruppen, den konservativa gruppen och Nordisk Frihet viss skepsis mot förslaget men stödde förslaget om ett miniseminarium för att inhämta mer information. Utskottet kommer att arbeta vidare med frågan . Vid aprilmötet presenterade (MP) från Mittengruppen ett medlemsförslag som syftade till att rekommendera att verka för att ekocid (storskalig miljöförstöring) blir ett internationellt brott i Romstadgan, vilket gör det möjligt att väcka åtal för brottet vid i . Nordisk Frihet framförde att de önskade diskutera förslaget vidare i partigruppen innan de tog ställning till förslaget. (C)informerade om att i valt att inte gå vidare med ett liknande förslag med anledning av risken för implikationer i förhållande till mänskliga rättigheter men att han inte kommer att motsätta sig förslaget om utskottet vill ta frågan vidare. Den konservativa gruppen gav inte stöd till förslaget men motsatte sig inte att samla in mer information om ämnet. Mittengruppen föreslog att utskottet skulle ge sekretariatet i uppdrag att samla in mer information om ämnet, vilket ingen medlem motsatte sig och således 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Vid septembermötet fick utskottet besök av professor Pocar från () som är involverad i ett europeiskt projekt om ekocidlagstiftning. Inför septembermötet fick utskottet också mer information om EU-regler relaterade till miljöansvar och miljökriminalitet. Utskottet beslutade att ge sekretariatet i uppdrag att genomföra ett seminarium om ekocid för att samla in ytterligare information. Seminariet är planerat till början av 2022. På junimötet presenterade den socialdemokratiska gruppen ett medlemsförslag som rekommenderar att lägga till krav på emballage inom ramen för Svanenmärkningsordningen samt att de nordiska regeringarna utvidgar Svanenmärkningen till att täcka emballageproduktion generellt. Ut- skottet beslutade att gå vidare med förslaget samt att bjuda in experter från intresseorganisationer, miljöorganisationer och andra relevanta aktörer för att få mer information om frågan. Vid septembermötet besöktes utskottet av direktör och politiske konsulenten från GRAKOM (Grafisk kommunikation og medier) som är en företagsorganisation för över 500 företag inom förpackningsbranschen. De informerade om hur man kan analysera potentialen för att utveckla den nordiska miljömärkningen till att omfatta emballageprodukter. Utskottet behandlade därefter förslaget och beslutade att arbeta vidare med frågan. Nordisk Frihet framförde en önskan om att betänkandet skulle innehålla information om en eventuell fördyrning av produkten i och med Svanenmärkningen av emballaget. Mittengruppen lyfte fram risken med att konsumenter tror att hela produkten är Svanenmärkt om emballaget är det. Den socialdemokratiska gruppen underströk vikten av förslaget i och med den ökande internethandeln som bidrar till att mer emballage behövs. Den konservativa gruppen framhöll att de stödde förslaget. Vid utskottets möte behandlade utskottet ett betänkande av medlemsförslaget. Mittengruppen lyfte fram en önskan om att höra i frågan i stället för endast den konsultorganisation som besökte septembermötet. Nordisk Frihet ansåg inte att betänkandet speglade partigruppens oro kring en eventuell fördyrning som Svanenmärkning av emballage kan innebära. Nordisk Frihet framhöll att de inte ställer sig emot förslaget men att de vill att en eventuell fördyrning undersöks eftersom det är en faktor som kan avskräcka konsumenten och i värsta fall leda till att initiativet blir kontraproduktivt. Mot bakgrund av synpunkterna beslutade utskottet att fortsätta behandlingen av förslaget och att då även bjuda in för att inhämta mer information i frågan. 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Nordisk allians för klimatet Vid junimötet behandlade utskottet ett medlemsförslag från Mittengruppen om en nordisk allians för klimatet och som rekommenderade att fastställa gemensamma nordiska klimatmål. Den socialdemokratiska gruppen framhöll att förslaget var intressant men uttryckte oro över att gemensamma nordiska mål skulle spegla den minsta gemensamma nämnaren, det vill säga det minst ambitiösa klimatmålet inom . Mittengruppen framhöll att förslaget lyfter fram ett viktigt område som kan ge en riktning för den gröna omställningen i , bland annat kunde ett sådant förslag vara särskilt viktigt inom teknikutveckling och satsning på gröna arbetsplatser med mera. Nordisk Frihet ställde sig inte bakom förslaget med hänvisning till att fokus i stället bör vara på att reducera de globala koldioxidutsläppen. Nordisk grön vänster uttryckte intresse för förslaget och ansåg att utskottet bör arbeta vidare med förslaget, exempelvis genom att anordna ett rundabordssamtal med relevanta aktörer. Den socialdemokratiska gruppen avsåg inte att stå i vägen för att fortsätta att belysa frågan genom ett rundabordssamtal, vilket även Mittengruppen stödde. Utskottet kommer att arbeta vidare med frågan . gick ett enigt utskott vidare med ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om att undersöka mängden mikroplast som kommer in i kroppen samt effekten av detta. Utskottets arbete med förslaget ledde fram till en rekommendation till de nordiska regeringarna att undersöka mängden av mikroplast som kommer in i kroppen samt effekten av detta. Vid septembermötet behandlades Nordiska ministerrådets och de nordiska regeringarnas svar på rekommendationen som konstaterade att plast kan ha negativa effekter för både miljön och individer. Med anledning av detta arbetar de nordiska länderna för att minska förekomsten av plast i miljön och främja en hållbar användning av plast. Vidare belystes i svaret också hur de enskilda nordiska länderna arbetar med frågan och att flera länder har antagit handlingsplaner för att minska problemen kopplade till plastavfall. I svaret hänvisas även till Nordiska ministerrådets program för att minska plastens miljöpåverkan. Vidare konstaterades att människor främst exponeras för mikroplaster genom mat, dryck och inandningsluften. Kunskapen om mängden mikroplast i livsmedel, dricksvatten och luften är bristfällig, och i svaret konstaterades att resurser bör gå till ytterligare forskning på området för att öka möjligheterna att ta itu med problemet på ett effektivt sätt. Utskottet ansåg att svaret var tillfredsställande och att rekommendationen kunde anses som färdigbehandlad i utskottet. (S) ansåg dock att det fanns obesvarade frågor som utskottet borde följa upp med ministerrådet . (M) delade åsikten att frågan kunde tas upp igen när det fanns mer forskning att ta ställning till, vilket utskottet stödde. 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Nordiska ministerrådets samarbetsprogram och budgetprioriteringar fick utskottet för ett hållbart en presentation från Nordiska ministerrådets sekretariat om ministerrådets samarbetsprogram för fiske och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk som höll på att tas fram –2024. Utskottet poängterade vikten av att inkludera de ungas perspektiv i programmet, betydelsen av att minska matsvinnet, en konkretisering av livscykelperspektivet i olika produktionskedjor, konsekvenserna av covid-19- pandemin för samarbetsprogrammets strategiska insatsområden samt vikten av insatser mot antibiotikaresistens. Vid januarimötet behandlade utskottet betänkandet om ministerrådets samarbetsprogram som konkret följde upp visionen och förhöll sig till dess tre strategiska prioriteringar: ett grönt , ett konkurrenskraftigt och ett socialt tryggt . Programmet föreslog stärkt samarbete för utveckling av en värdeskapande nordisk bioekonomi och hållbara och säkra livsmedelssystem, inkluderande prioriteringar för holistisk förvaltning av nordiska resurser, hållbar bioekonomi som motorn för tillväxt och utveckling, ökad motståndskraft och minskad klimatpåverkan samt säker mat och hälsosam kost. Samarbetsprogrammet fokuserade också på internationellt samarbete, jämställdhet samt barn och unga. Utskottet konstaterade att generellt hade tagit utskottets synpunkter i beaktning och rekommenderade därför ministerrådet att genomföra samarbetsprogrammet –2024 och att ta hänsyn till synpunkter vid genomförandet av de konkreta åtgärderna (rek. 1/2021/hållbart). Utskottet för ett hållbart behandlade även Nordiska ministerrådets budgetprioriteringar . Utskottet underströk vikten av en hållbar återstart av ekonomin efter covid-19-pandemin. Särskilt beslutades att lyfta fram prioriteringar inom klimatsmart byggande, genomförandet av FN:s globala avtal om biologisk mångfald, bindning och lagring av koldioxid samt inkluderingen av unga. kommer utskottet för ett hållbart bland annat att fortsätta att fokusera på frågor om cirkulär ekonomi, biologisk mångfald och havsmiljön. Arbetet kring lagring och bindning av koldioxid kommer också att fortgå. Utskottet kommer även att följa upp flertalet frågor från årets arbete, däribland företagsansvar, mänskliga rättigheter och äganderätten till naturresurser, ekocidlagstiftning, Svanenmärkning av emballage och en nordisk allians för klimatet. Utskottets sommarmöte planeras att äga rum på där man bland annat ska diskutera klimatförändringens påverkan på grönländska traditioner och näringar. 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN 6.2 Utskottet för kunskap och kultur i Utskottet för kunskap och kultur i behandlar frågor som rör kultur, medier, forskning och utbildning samt digitaliseringsfrågor. Utskottet arbetar också med frågor kring språksamarbete, idrott, folkupplysning samt civilsamhällets och frivilligsektorns roll i relation till kultur och utbildning. Svenska medlemmar i utskottet var (SD), (S), (KD) och (V). var ordförande i utskottet och vice ordförande.