frsrdg · H904ER1 · 2022-03-21 00:00:00 — Redogörelse till 2021/22:ER1 svenska delegations redogörelse om verksamheten har arbetet i kunnat fortgå i full skala tack vare de beslut om ändringar i arbetsordningen som fattades , som anpassade mötes- och voteringsformerna till pandemins restriktioner för fysiska sammankomster. Samtliga sammankomster har därefter kunnat genomföras i hybridform. har samtliga fyra delsessioner genomförts. Ständiga utskottet har sammanträtt och byrån 14 gånger. Utskotten har hållit sammanlagt 85 möten. Församlingen har antagit 57 resolutioner, 25 rekommendationer samt antagit två yttranden. Valobservationer har genomförts i samband med val i , , , , och . Församlingen har valt ny biträdande generalsekreterare för , ny generalsekreterare för församlingen och sju nya domare till . I samband med delsessionerna har församlingen hållit högnivådialog med förbundskansler, utrikesminister och Europaminister, president, utrikesminister, vice premiärminister, talman, EU:s kommissionärer för rättsliga frågor och för hälsa och livsmedelssäkerhet, generalsekreterare samt kommissionär för mänskliga rättigheter. Vid sidan av frågor som genomgått sedvanlig utskottsbehandling före debatt i plenum höll församlingen 14 aktualitetsdebatter och 4 brådskande debatter vars teman beslutades i samband med delsessionernas öppnande och speglade en rad av de utmaningar som medlemsstater har haft att hantera . Tre frågor återkom – arresteringen och kvarhållandet av den ryska oppositionspolitikern , utvecklingen i samt situationen i – varav den sistnämnda debatterats vid sammanlagt fyra separata tillfällen med anledning av den kontinuerligt försämrade situationen i landet. Andra frågor som var föremål för denna typ av särskilda debatter rörde yttrandefrihet relaterat till s.k. big tech-företag, co- vid-19-pandemins demokratiska utmaningar, vaccinationspass, armeniska krigsfångar, behovet att återuppta fredsprocessen i , behovet av en solidaritetsmekanism mellan europeiska länder i förhållande till migra- tionstrycket, , västra , samt tilläggsprotokollet till konven- tionen om it-brottslighet och utökat samarbete. Den svenska delegationen har deltagit aktivt vid såväl delsessioner som ut- Sammantaget har svenska ledamöter hållit 44 anföranden i ple- Den svenska delegationen har haft det högsta deltagandet vid voteringar vid delsessioner och den fjärde högsta närvaron. har haft sammanlagt nio rapportörskap , häribland församlingens särskilda rapportörskap för bekämpandet av rasism och intolerans samt rap- portörskap för övervakningen av , övervakningen av och över- lämnar härmed redogörelsen för sin verksamhet . bifogas bl.a. en förteckning över de rekommendationer och resolutioner som församlingen har antagit. Boriana (M) ordförande Demokratipartner i församlingen: , , och Kirgizis- Observatörer i församlingen: , och . ministerkommittén: , , , och Heliga stolen. Redogörelsens huvudsakliga innehåll............................................................. 1 och dess institutioner ............................................................... Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter........................... 1.1.2 De partipolitiska grupperna............................................................... 1.1.3 Församlingens externa relationer ...................................................... 1.1.4 Samspelet mellan den parlamentariska församlingen och 1.1.5 Utvecklingstendenser inom församlingen ......................................... 1.2.1 EU och ............................................................ 1.2.2 Avskaffa dödsstraff och förhindra tortyr........................................... 1.2.3 kommissionär för mänskliga rättigheter.................... 2 Den svenska delegationens verksamhet 2021 ............................................ 3 Den parlamentariska församlingens verksamhet 2021............................... Vintersessionen den 25–.............................................. Vårsessionen den 19–...................................................... Sommarsessionen den 21–............................................... Höstsessionen den 27–........................................... 5 Arbetet i byrån och ständiga utskottet........................................................ 6 Arbetet i fackutskotten............................................................................... Utskottet för politiska frågor och demokrati......................................... Utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter....................... Utskottet för sociala frågor, hälsa och hållbar utveckling .................... Utskottet för migration, flyktingar och fördrivna personer................... Utskottet för kultur, vetenskap, utbildning och medier ........................ Utskottet för jämlikhet och icke-diskriminering................................... Utskottet för granskning av medlemsländernas uppfyllande av Utskottet för arbetsordningen, immunitet och institutionella frågor........ Utskottet för val av domare till ................................ 8 Kampanjer och nätverk.............................................................................. 9 Priser och utmärkelser ............................................................................... Den svenska delegationen 2021.................................................................... Resolutioner, rekommendationer och yttranden antagna av Gästtalare under sessioner ............................................................................ Brådskande debatter och aktualitetsdebatter................................................. 1 och dess institutioner har sedan det bildades varit en huvudaktör när det gäller att skapa en gemensam europeisk värdegrund baserad på krav på mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen. uppdrag är att åstadkomma ett nära och etablerat samarbete mellan medlemmarna, bl.a. genom att upprätta internationella konventioner och rekommendationer. Genom sina över 200 konventioner är en viktig normgivande institution inom europeisk politik. var en av grundarna när stadgar undertecknades av tio västeuropeiska stater i . Efter har medlemskrets mer än fördubblats och består av totalt 47 medlemsstater. Samtliga europeiska länder utom , och ingår. Stöd för och uppföljning av samhällsutvecklingen i Öst- och har länge varit en viktig del av arbetet i den parlamentariska församlingen tillsammans med övervakningen av att samtliga medlemsländer lever upp till sina åtaganden enligt stadgarna. Historiskt har den parlamentariska församlingen varit pådrivande för att avskaffa dödsstraff liksom för paradigmskiftande konventioner, såsom ursprungligen Europeiska konventionen för mänskliga rättigheter och exempelvis Istanbulkonventionen. Medlemskap i bidrar till att stärka de rättsstatliga institutionerna och främjar att de mänskliga fri- och rättigheterna säkerställs i medlemsländerna. En majoritet av länderna inom är EU-medlemmar. In- stitutionerna eftersträvar kompletterande roller, och har samarbetet mellan och EU intensifierats. Det finns nu konkreta samarbetsprojekt inom området för mänskliga rättigheter, och EU är en stor bidragsgivare. arbetar på tre politiska nivåer med ett beslutande och verkställande organ (ministerkommittén), ett rådgivande och pådrivande organ (den parlamentariska församlingen) och ett organ för samarbete på lokal och regional nivå (för lokala och regionala organ, den s.k. kommunalkongressen). En rad andra organ är knutna till organisationen, exempelvis Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheter (), kommissionär för mänskliga rättigheter, konferensen för internationella icke-statliga organisationer (non-governmental organization, NGO), för att avskaffa tortyr och annan förnedrande behandling samt . 2021/22:ER1 1 OCH DESS INSTITUTIONER 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter Den parlamentariska församlingen var den första i sitt slag i . Ledamöterna utses av medlemsländernas parlament och ska vara medlemmar av dessa. Antalet representanter i de nationella delegationerna fastställs i förhållande till landets invånarantal. Enligt församlingens arbetsordning ska delegationerna uppvisa en balanserad sammansättning som avspeglar såväl partisom könsrepresentationen i det nationella medlemsparlamentet. Församlingen har 324 medlemmar och lika många suppleanter. Därtill deltar parlamentariker från , och som observatörer i församlingens arbete. Genom att ansöka om observatörsstatus anses landet ha gjort ett politiskt åtagande att respektera och främja mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen. Församlingen övervakar även situationen för mänskliga rättigheter i observatörsländerna trots att dessa länder inte är formellt bundna att följa normer och konventioner. För att utveckla relationerna till fler länder i grannområdena införde församlingen 2010 en ny status för länder som önskar delta, s.k. partner för demokrati. Med denna status får en delegation från det aktuella landet delta i församlingens sessioner och möten men inte i omröstningar. och nationella råd fick denna status 2011, 2014 och 2016. Vikten av att säkerställa att grundläggande värderingar, och därigenom dess trovärdighet, inte försvagas har stått alltmer i fokus . I denna diskussion betonas att det inte räcker med att ett land ingår en principiell överenskommelse att respektera demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter utan landet måste även i praktisk tillämpning visa att man lever upp till det som ett medlemskap innebär. 1.1.2 De partipolitiska grupperna Församlingen representerar nästan hela den partipolitiska skalan i medlemsländerna, något som bidrar till dess auktoritet. Totalt finns fem partigrupper: den socialistiska gröna gruppen (SOC), det (), alliansen för liberaler och demokrater (), europeiska konservativas grupp (EC) och den europeiska enade vänstern (UEL). Vid ingången av 2022 var totalt 71 medlemmar registrerade utan partigruppstillhörighet. Samtliga svenska ledamöter är medlemmar i någon av de nämnda partigrupperna. 1 OCH DESS INSTITUTIONER 1.1.3 Församlingens externa relationer Församlingens externa relationer består av samverkan med Europeiska unionen (EU), , vissa genom deras status som observatör eller partner för demokrati samt med internationella organisationer. Formellt har församlingen samarbetsavtal eller samverkansarrangemang med en lång rad organisationer, däribland och utveckling (), Panafrikanska parlamentet, (), (), Oberoende staters samvälde (OSS), Interparlamentariska unionen (IPU) och (). Som exempel på samarbetet deltar församlingens politiska underutskott för externa relationer i och jämlikhets- och icke-diskrimineringsutskottet vid FN:s årliga kvinnokommission etc. 1.1.4Samspelet mellan den parlamentariska församlingen och ministerkommittén beslutsfattande organ är ministerkommittén som består av medlemsländernas utrikesministrar. sammanträder normalt en gång i denna sammansättning. Däremellan representeras länderna av sina ambassadörer i det löpande arbetet. Ordförandeskapet i ministerkommittén roterar halvårsvis . hade ordförandeposten fram till att övertog ordförandeskapet . lämnade därefter över till . och den parlamentariska församlingen samarbetar för att nå de gemensamma målen. Ordföranden i ministerkommittén, tillika utrikesministern i ordförandelandet, rapporterar till församlingen vid varje delssession. Församlingens ambition är att stärka den parlamentariska dimensionen inom för ökad öppenhet, demokratisk legitimitet och ansvarsutkrävande. De rekommendationer som församlingen antar riktas till medlemsstaternas regeringar, och ministerkommittén ska lämna sitt svar . Parlamentarikerna har även möjlighet att ställa skriftliga frågor till ministerkommittén, vilka ska besvaras skriftligt eller muntligt av kommitténs ordförande vid den efterföljande sessionen. För ökat och stärkt samarbete mellan den parlamentariska församlingen och ministerkommittén fattades 2019 beslut om att utarbeta en gemensam trepartsprocedur för ministerkommittén, den parlamentariska församlingen och generalsekreterare, för att kunna agera gemensamt i de fall en medlemsstat allvarligt åsidosätter sina åtaganden. Beslut om nödvändiga förändringar i församlingens arbetsordning för införandet av proceduren fattades vid januarisessionen 2021. 1 OCH DESS INSTITUTIONER 1.1.5 Utvecklingstendenser inom församlingen har debatten i församlingen alltmer kommit att handla om att flera medlemsländer brister när det gäller att värna om organisationens grundprinciper – mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen. Vissa länder agerar, såväl i ord som i handling, tvärt emot sina åtaganden enligt stadgarna. Medlemsstaters oförmåga att hörsamma domslut skapar ökande frustration. Sammantaget anses situationen skapa legitimitetsproblem för organisationen i dess roll som främsta företrädare för och försvarare av mänskliga rättigheter. Länder som är återkommande i diskussionerna om huruvida de lever upp till sina åtaganden är , , , och . Ge- nom tätare dialog och samarbete fortgår församlingens ansträngningar att komma till rätta med dessa utmaningar. Därtill ses beslutet om att inrätta en gemensam kompletterande procedur för ministerkommittén, församlingen och generalsekreteraren för att hantera fall där medlemsstater åsidosätter sina åtaganden som ytterligare ett instrument . Vid sidan av att upprätthålla den nivå av fri- och rättigheter som åstadkommits i medlemsländerna fram till medför utvecklingen utmaningar på nya områden, såsom digitalisering, artificiell intelligens, klimatförändringar och miljöförstöring. Därtill finns en rad pågående konflikter mellan medlemsländer som kraftigt påverkar samarbetet och det allmänna debattklimatet i församlingen. Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, den s.k. , är främsta rättesnöre. 47 medlemmar, inklusive alla EU-medlem- mar, har ratificerat konventionen, vilket innebär att alla medborgare har skydd av konventionen och möjlighet att vända sig till . Konventionen undertecknades 1950 och övervakas av . har sitt säte i och består av 47 domare, en från varje medlemsland. Medlemsländernas regeringar nominerar tre kandidater till domare. säkerställer ett särskilt utskott i församlingen att samtliga kandidater lever upp till kraven som domare och lämnar en rekommendation till församlingen om vem av de tre som är bäst lämpad. Därefter väljer församlingen domare för en ämbetsperiod . I församlingens riktlinjer anges att nomineringsförfarandet i medlemsstaterna bör vara öppet och att både män och kvinnor ska finnas representerade bland de tre kandidaterna. Kandidaterna ska ha gedigen erfarenhet på området mänskliga rättigheter. Svensk domare i domstolen är , som valdes av församlingen . Hur församlingens medlemsstater uppfyller sina åtaganden i förhållande till och andra konventioner övervakas kontinuerligt inom ramen för församlingens granskningsförfarande. 1 OCH DESS INSTITUTIONER I samband med att Lissabonfördraget trädde i kraft fick EU en skyldighet att ansluta sig till och därmed underkasta sig jurisdiktion. Tanken är att det ska bli möjligt för enskilda och stater att klaga till och få en prövning av om en åtgärd från EU:s institutioner eller organ strider mot . På detta sätt skulle också en mer enhetlig rättstillämpning mellan och uppnås. EU och medlemsstater har förhandlat fram en överenskommelse om ett avtalsutkast för anslutningen. EU-kom- missionen begärde 2013 att skulle pröva om utkastet var förenligt med . gav i ett utlåtande uttryck för att avtalsutkastet inte var fullt förenligt med fördragen; för det skulle krävas justeringar i konventionen. I ett brev till generalsekreterare undertecknat av ordförande och vice ordförande meddelades att EU var redo att återuppta förhandlingarna för att anslutas till konventionen. En ad hoc-grupp bestående av 47 medlemsstater samt EU har skapats för att utreda de legala aspekterna skyndsamt. hölls tre möten för att föra arbetet framåt. Förhandlingarna har fortgått . Fem möten har hållits varav det senaste den 7–. Vid detta möte diskuterades bl.a. förslag relaterade till EU:s specifika mekanism för förfarandet inför och principen om ömsesidigt förtroende mellan EU:s medlemsländer. 1.2.2 Avskaffa dödsstraff och förhindra tortyr Rätten till liv är en mänsklig rättighet, och respekten för liv tillhör grundläggande värderingar. Därför ställer kategoriska krav på att dödsstraffet ska avskaffas, inte bara i utan i hela världen. är det enda medlemslandet som inte har ratificerat tilläggsprotokoll nr 6 till som förbjuder dödsstraff, men någon avrättning har inte ägt rum . Det är endast i , som inte är medlem i , som dödsstraff fortfarande verkställs. Förekomsten av dödsstraff i några observatörsländer i är föremål för bevakning av församlingen, som konsekvent kritiserar och . mot dödsstraff infaller . Den europeiska konventionen till förhindrande av tortyr och omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning trädde i kraft . Konventionen bygger på artikel 3 i och har ratificerats av samtliga medlemsstater. till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT) inrättades 1990 för att kontrollera behandlingen av frihetsberövade. Kommittén består av en representant för varje medlemsland. Medlemmarna är oberoende experter inom olika områden med anknytning till kommitténs uppgift. Församlingens nationella delegationer nominerar kandidater till CPT, men valet 1 OCH DESS INSTITUTIONER görs i ministerkommittén. representant i CPT har fortsatt varit Per , vars mandatperiod sträckte sig fram till En ny svensk representant kommer därför att väljas . 1.2.3 kommissionär för mänskliga rättigheter I mandatet för kommissionär för mänskliga rättigheter ingår att främja utbildning i och öka kunskapen om mänskliga rättigheter i medlemsländer, identifiera eventuella brister i lagar och regler samt främja respekten för de mänskliga rättigheterna så som de fastställts i olika instrument. Kommissionären väljs av församlingen och har sedan funktionen inrättades 1999 åtnjutit stor respekt. Samarbete med institutioner utanför är en viktig del i arbetet, särskilt med EU, UNHCR, FN:s flyktingkommissarie och . Mandatperioden är , och nuvarande kommissionär, , tillträdde posten . Kommissionären redovisade sin årliga rapport vid aprilsessionen 2021. I sitt anförande konstaterade kommissionären att pandemin hade accelererat urholkningen av den demokratiska strukturen, på vilken mänskliga rättigheter , i våra samhällen. Vidare menade kommissionären att pandemin har exponerat och förvärrat de många och växande ojämlikheter som existerar i medlemsstaterna. Kommissarien uppmanade till att skyndsamt påbörja arbetet med att skapa inkluderande och resilienta hälso- och sjukvårdsystem och att reformera mentalvården. Vidare lyfte kommissionären fram kvinnors rättigheter där pandemin synliggjort våldet, könsskillnader och barriärer vad gäller kvinnors tillgång till sexuell och reproduktiv hälso- och sjukvård. Andra oroande frågor är det ökade trycket på människorättsförsvarare, rasism och rasdiskriminering särskilt riktad mot personer med afrikanskt ursprung samt skyddet av mänskliga rättigheter för flyktingar och migranter i . Kommissionärens årsrapport finns att läsa på: tivity-report-2020-by-dunja-mijatovic-council-of-europe- commi/1680a2150d. är ett oberoende expertorgan inom och har funnits sedan 1990. Arbetet är inriktat på konstitutionella frågor och andra rättsliga frågor av särskild betydelse för demokratiutvecklingen i ett land. bistår medlemsländer, och även andra stater, genom att bl.a. ta fram demokratiska författningar och erbjuda rådgivning i frågor om val, mänskliga rättigheter och oberoende domstolar. Församlingen har ett mycket nära samarbete med , och representanter bjuds ofta in till utskottsmöten. 2 Den svenska delegationens verksamhet En förteckning över den svenska delegation som utsågs efter valet och de förändringar som skett därefter finns i bilaga 1, tillsammans med en förteckning över delegationens utskottsplatser och särskilda uppdrag. Delegationen har deltagit vid samtliga delsessioner och är den delegation i församlingen som har högst deltagande vid voteringar vid delsessioner. Delegationen har fjärde högsta deltagande vid delsessioner och har hållit totalt 44 anföranden i plenum . Delegationens ledamöter har därtill, i enlighet med sin utskottstillhörighet, deltagit aktivt i de 85 utskottsmöten som hållits . Den svenska delegationen har det 16:e högsta deltagandet i utskottsmöten bland församlingens 47 nationella delegationer. I ständiga utskottet har delegationen representerats av sin ordförande (M). Förutom platser i de sex fackutskotten har innehaft platser i två av de tre specialutskotten, till vilka partierna utser medlemmar. I utskottet för granskning av medlemsländernas efterlevnad av sina åtaganden har följande svenska ledamöter ingått: Boriana (M), (S), (SD) och (S). (M) har ingått i utskottet för arbetsordningen, immuniteter och institutionella frågor. Den svenska delegationen har innehaft nio rapportörskap , varav tre gäller övervakningen av medlemsländer. (S) har varit medrapportör för granskningen av ; detta har bl.a. inneburit att vid vintersessionen tillsammans med sin medrapportör presenterade en rapport om de demokratiska institutionernas funktion i . (S) har varit medrapportör för granskningen av och har , tillsammans med sin medrapportör, gjort två uttalanden varav det senaste, , uttrycker stark oro över att slagit fast att Europeiska konventionen för mänskliga rättigheter inte är förenlig med den polska . Boriana (M) är medrapportör för granskningen av och har tillsammans med sin medrapportör genomfört en undersökningsresa, s.k. fact-finding-resa, till med anledning av granskningsuppdraget. Momodou (V) har innehaft rollen som församlingens koordinator för allians mot hat och därmed även rollen som församlingens särskilda rapportör för bekämpandet av rasism och intolerans. Inom ramen för detta uppdrag har Jallow deltagit i en rad aktiviteter där han representerat församlingen i diskussioner om dessa frågeställningar. Med anledning av Jallows rapportörskap stod den svenska delega- 2 DEN SVENSKA DELEGATIONENS VERKSAMHET 2021 tionen värd för en konferens i på temat Mångfald, inkludering och icke-diskriminering mot rasism och intolerans i . Vad gäller övriga rapportörskap har Momodou (V) varit rapportör för tre rapporter som behandlats i utskottet för jämlikhet och ickediskriminering. har han varit rapportör för en rapport om att motverka afrofobi i , vilken presenterades vid sommarsessionen 2021. valdes han till rapportör för en rapport om att öka medvetenheten om och motverkandet av islamofobi i , och till rapportör för en rapport om de politiska partiernas roll i att främja mångfald och inkludering – en ny stadga för ett icke-rasistiskt samhälle. (M) har varit rapportör för rapporten i tider av kris, på uppdrag av utskottet för kultur, vetenskap, utbildning och forskning. Boriana (M) valdes till rapportör för ett utskottsyttrande om rättvisa och säkerhet för kvinnor i fredsförmedling på uppdrag av det politiska utskottet. Den svenska delegationens medlemmar har även deltagit i församlingens valobservationer . Boriana (M) och (M) var del av församlingens delegation för att observera valet i , och Boriana (M) ingick även i delegationen som observerade valet i . Delegationen har även, genom att upprätta en särskild arbetsgrupp för ändamålet, nominerat kandidater till rollen som svensk representant i europeiska kommittén till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT). Efter delegationens nominering kommer församlingens utskott för rättsliga frågor att behandla frågan och besluta om vilken kandidat de önskar förorda, varefter ministerkommittén slutligen fattar beslutet. Detta kommer att ske av 2022.