frsrdg · H904RB1 · 2022-02-21 00:00:00 — Genom faciliteten kan erhålla amerikanska dollar genom att sälja amerikanska statspapper till Federal Reserve och komma överens om att köpa tillbaka värdepappren till ett förutbestämt pris. Genom att ansluta sig till faciliteten har fått ytterligare ett verktyg för att vid behov likvidisera valutareserven. genomförde valutaväxlingar för en egenfinansierad valutareserv Valutareserven finansieras på två olika sätt: dels genom egen finansiering som består av eget kapital, utgivna sedlar och mynt samt inlåning från banker, dels genom lån av utländsk valuta på den internationella kapitalmarknaden via Riksgälden. beslutade att ersätta den upplånade delen av valutareserven med egen finansiering genom inlåning från banker. Det innebär att avser att växla svenska kronor mot amerikanska dollar och euro. Totalt planerar att växla till sig och . Växlingarna inleddes och är tänkta att genomföras i jämn takt över en längre tidsperiod. Syftet med att sprida ut växlingarna på detta sätt är att minimera effekten på valutamarknaden och på kronans växelkurs. Detta eftersom växlingarna inte har något penningpolitiskt syfte och därmed inte genomförs för att påverka kronans växelkurs. Sammantaget över året köpte utländsk valuta för motsvarande , och hade växlat till sig och . förföll valutalån från Riksgälden om sammanlagt och . betalade tillbaka lånen när de förföll. har en guldreserv som uppgår till guld. Att äger guld beror till stor del på guldets historiska koppling till sedlar och mynt. var med bland annat guldmyntfot skyldig att lösa in sedlar mot guld. är guldet en finansiell tillgång som i likhet med valutareserven syftar till att säkerställa att kan utföra sina uppdrag. guldreserv förvaras av centralbankerna i (Bank of 2021/22:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING ), (), (of ) och () samt i egen depå i (se diagram 15). Att förvara allt guld på ett ställe skulle innebära en för stor säkerhetsrisk; därför förvarar guldreserven på olika ställen i världen. Nästan hälften av guldreserven förvaras i där världens största kommersiella guldmarknad, , har sin bas. Denna marknad är den mest likvida och centrala marknadsplatsen för handel med fysiskt guld. Genom placeringen hos kan en stor del av guld omsättas med mycket kort varsel om så skulle behövas. Guldet kan på så sätt betraktas som en likvid tillgång. I likhet med förvarade guld även för annan centralbanks räkning . Diagram 15 Guldreservens förvaring Positiv avkastning på guld- och valutareserven uppgick ränteavkastningen på valutareserven, inklusive priseffekter, till –4,eller –1,. Eftersom valutorna i reserven förstärktes mot kronan var valutaavkastningen positiv och uppgick till eller . Avkastningen på valutareserven uppgick därmed till . Guld handlas och prissätts i amerikanska dollar, och minskade guldpriset uttryckt i dollar . Eftersom dollarn förstärktes mot kronan ökade dock guldpriset uttryckt i kronor . Avkastningen på guldinnehav uppgick därmed till . finansiella åtagande mot IMF bidrar till IMF:s finansiering via insatskapital och lånearrangemang och har beredskap att använda guld- och valutareserven för att möta åtagandena mot fonden (se tabell 5). åtaganden mot IMF beskrivs närmare i avsnitten Internationellt samarbete och Balansräkning och resultaträkning. ökade återstående finansiella åtagande mot IMF med sammanlagt 6,3 miljarder särskilda dragningsrätter (SDR). Åtagandet ökade främst till följd av att IMF gjorde en ny generell tilldelning av SDR. fick 4,2 miljarder SDR, vilket medförde att totala tilldelning av SDR ökade till 6,5 miljarder. förändrades det återstående åtagandet även när bilaterala kreditavtal med IMF minskades till förmån för ett större åtagande i lånearrangemanget New Arrangements to Borrow (NAB). bilaterala kreditavtal minskades från 7,4 till 3,2 miljarder SDR som åtagandet i lånearrangemanget NAB dubblerades till 4,5 miljarder SDR. Tabell 5 återstående finansiella åtagande mot IMF Miljoner SDR och kronor Särskilda dragningsrätter (SDR) Insatskapital (kvot) New Arrangements to Borrow Poverty Reduction and Growth Trust Anm.: Åtagandet som gäller särskilda dragningsrätter (SDR) är beräknat som ett tilldelat belopp plus två gånger det tilldelade beloppet minskat med innehav av SDR. Enligt IMF-stadgarna kan bli ålagd att köpa SDR mot utländsk valuta till ett belopp som innebär att sammanlagda innehav av SDR uppgår till högst av den ordinarie tilldelningen. Se även not 2, 22 och 41 i avsnittet Balansräkning och resultaträkning för en mer utförlig redogörelse för åtagandet mot IMF. ökade fordringar på IMF med till (se tabell 3). Fordringarna ökade främst när innehavet av SDR ökade till följd av att fick en större tilldelning av SDR. Den förändrade tilldelningen påverkade även skulder då tilldelningen redovisas som en skuld i balansräkningen. Sammantaget ökade skulder till IMF med och uppgick till . Ränteavkastningen på nettofordringarna uppgick till . 2021/22:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING Analys av resultat och eget kapital resultat påverkas av hur kronans växelkurs samt de internationella och svenska räntorna utvecklas. De senaste årens fallande räntor har medfört att marknadsvärdet på värdepapper stigit, och detta har inneburit tillfälligt högre avkastning och resultat. med låga räntor är dock ränteintäkterna från värdepapper förhållandevis låga. Visserligen har marknadsräntorna börjat stiga igen , men det har också inneburit att marknadsvärdet på värdepapperna fallit. Detta har försämrat årets resultat. har kronan blivit svagare , vilket gör att värdet i kronor på utländska tillgångar har ökat. Sammantaget blev totala resultat . Men det redovisade resultatet, som bland annat exkluderar de orealiserade valutaeffekterna , är –(se avsnittet Resultatmått och seignorage). intäkter kommer i huvudsak från avkastningen på de finansiella tillgångarna. kostnader kan delas in i räntekostnader som kommer från de räntebärande skulder som har, och kostnaderna för att driva bankens verksamhet (förvaltningsnettot). Skillnaden mellan intäkterna och kostnaderna utgör resultat. I likhet med flera andra centralbanker har en räntefri del av skuldsidan i form av sedlar och mynt, men även eget kapital kan ses som ett räntefritt kapital. Detta ger förutsättningar för ett positivt räntenetto som kan bidra till totala resultat. Den del av resultatet som kan hänföras till sedlar och mynt brukar benämnas seignorage (se avsnittet Resultatmått och seignorage). Hur stor nettoavkastningen blir på lång sikt beror dock inte bara på seignoraget utan även på hur stor skillnad det i genomsnitt är mellan tillgångarnas och skuldernas räntenivåer. De stödåtgärder som har genomfört har medfört att balansräkningen har förändrats, och detta får även konsekvenser för resultat och finansiella risker. Tillgångarna i form av värdepapper i svenska kronor har ökat, som inlåningen i kronor ökat på motsvarande sätt. inleddes även övergången till en egenfinansierad valutareserv (se ovan), vilket också successivt ökar inlåningen i . Inlåningen i kronor utgör numera den största delen av skuldsida och denna skuld är räntebärande. Räntekostnaden för den är direkt kopplad till räntestyrningssystem eftersom räntan för inlåning är reporäntan frånräknad 10 baspunkter. Om reporäntan höjs kommer det att leda till att räntekostnader ökar. Nettoeffekten på resultatet av värdepappersinnehaven beror således på hur reporäntan utvecklas i förhållande till avkastningen på de värdepapper har köpt. Eftersom tillgångar till stor del har långa räntebindningstider, och inlåningen i kronor sker till en kortfristig ränta, kan intäkter och kostnader hamna i otakt och nettoresultatet komma att variera mer . Detta brukar kallas att ränterisken ökar. resultat är känsligt för ränteförändringar Den totala avkastningen på innehav av värdepapper i svenska kronor var negativ . Eftersom ränteuppgången höll i sig under stora delar av året sjönk innehavets marknadsvärde och den totala avkastningen (ränteintäkter plus förändring i marknadsvärde) blev därmed negativ. Men eftersom den genomsnittliga räntan för den penningpolitiska inlåningen var negativ, det vill säga strax , blev finansieringens bidrag till resultatet positiv. Om de svenska räntorna fortsätter att stiga kommer det befintliga värdepappersinnehavet att minska den totala avkastningen på tillgångar på kort sikt. kommer nya värdepappersköp till högre räntor att ge högre ränteintäkter på . Merparten av värdepapper i svenska kronor är förvärvade som stödåtgärd under coronapandemin och har i genomsnitt en kortare löptid än värdepappersinnehav i utländsk valuta. Hur stor avkastningen blir på kommer även att bero på i vilken utsträckning gör återinvesteringar när obligationerna förfaller. Köpen har till stor del omfattat säkerställda obligationer, som generellt sett ger en något högre avkastning än exempelvis statsobligationer, men är dessa förknippade med lite högre ränterisk. Sammantaget har det stora värdepappersinnehavet medfört att resultat har blivit mer känsligt för ränteförändringar. Den totala avkastningen på innehav av utländska värdepapper var positiv . Likt svenska räntor steg internationella långfristiga räntor under stora delar av året, vilket bidrog till en negativ avkastning. Kronan försvagades dock och bidrog till en positiv valutaavkastning som var större än värdeminskningen på grund av räntorna. De större centralbankerna fortsätter att föra en expansiv penningpolitik. signalerar flera centralbanker att en nedtrappning av tillgångsköp kan komma mycket snart, och i en del fall har den redan har inletts. Marknadsprissättningen indikerar dessutom förväntningar på höjda styrräntor . Om de utländska räntorna stiger eller den svenska kronan stärks kan komma att göra förluster på valutareserven. Att successivt övergår till en egenfinansierad valutareserv betyder att inte är beroende av att med jämna mellanrum förnya valutalånen från Riksgälden. Det medför att slipper betala den extra kostnad som de relativt långfristiga lånen för med sig. Med en egenfinansierad valutareserv kommer däremot balansräkningens valutaexponering och ränterisk att öka. Det innebär att resultat kommer att bli mer känsligt för förändringar i räntor och valutakurser. Den ökade finansiella risken bör dock vägas mot refinansieringsriskerna där de samhällsekonomiska 2021/22:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING kostnaderna kan bli betydande om det till exempel vid en finansiell kris inte går att refinansiera valutareserven. gjorde ingen avsättning för finansiella risker 2021 I och med att har köpt värdepapper för att göra penningpolitiken mer expansiv (i likhet med flera andra centralbanker), har de finansiella riskerna på balansräkningen ökat. tillgångsköp i svenska kronor har accelererat den utvecklingen. Även om finansiella tillgångar är av god kreditkvalitet och förknippade med låga risker, så innebär utökningen av balansräkningen att riskerna på balansräkningen totalt sett har ökat. Det beror på att det utökade innehavet av räntebärande värdepapper medför att resultat blir mer känsligt för ränteförändringar. Övergången till en egenfinansierad valutareserv, som inleddes , bidrar också till att riskerna på balansräkningen ökar. Sammantaget är det ränte- och valutarisk som står för de största riskerna på balansräkningen (se ovan). När de finansiella riskerna ökar betyder det att resultat kan komma att variera mer än tidigare då balansräkningen var mindre. har visserligen en buffert, i form av orealiserade vinster på värderegleringskonton, eget kapital samt medel som tidigare avsatts för att hantera finansiella risker (från ). Bufferten bidrar till finansiella motståndskraft om det skulle uppstå förluster . Men bedömer att bufferten behöver bli större eftersom riskerna har ökat mer än kapital . kan hantera de ökade riskerna, men för att upprätthålla ett eget kapital som är förenligt med ett finansiellt oberoende på är det lämpligt att förstärka riskbuffert när det är möjligt. Enligt beräkningar behöver den samlade bufferten öka med 15–. har möjlighet att göra avsättningar för finansiella risker enligt riksbankslagen och ECBS:s riktlinje för redovisning. En avsättning förstärker bufferten genom att behåller en del av den utdelningsgrundande vinsten på balansräkningen. började använda möjligheten att göra avsättningar för finansiella risker för (), i syfte att stärka bufferten mot risken för framtida förluster. Eftersom inte gjorde någon vinst , vare sig enligt redovisat eller utdelningsgrundande resultat, har direktionen beslutat att inte göra någon avsättning . resultat bestäms av avkastningen på bankens tillgångar, kostnaderna för bankens skulder och kostnaderna för att bedriva verksamheten. Det finns dock flera sätt att beräkna resultatet av verksamheten. Det bredaste resultatmåttet kan benämnas totalt resultat och beskriver hur eget kapital (inklusive årets resultat och värderegleringskonton) förändrats . Det totala resultatet kan delas upp i olika beståndsdelar. Ett sätt är att skilja resultat som är realiserade från sådana som är orealiserade. Realiserade resultat uppstår till exempel när får ränta på banktillgodohavanden och värdepapper, vid försäljning av värdepapper som tidigare köpts eller vid utbetalning av löner. Orealiserade resultat uppstår när marknadsvärdet på tillgångar som banken fortfarande äger förändras, till exempel om priset på ett värdepapper förändras. Ett annat sätt att dela upp resultat är att separera sådant som kan härledas till räntor och värdepappersinnehav från sådant som är relaterat till guld- och valutainnehav. Det totala resultatet uppgick till . I tabell 6 har det totala resultatet delats upp i fyra delar. Det realiserade resultatet från räntor och värdepapper uppgick till –. Här ingår ränteintäkter och räntekostnader samt nettoresultatet av samtliga transaktioner och nedskrivningar som avser värdepapper. Dessutom ingår posten övriga intäkter, som i huvudsak består av utdelning på aktier i och avgifter från användarna av betalningssystemet . Därtill kommer kostnader för personal, administration och avskrivningar. Det realiserade resultatet från guld- och valutatransaktioner, inklusive nedskrivningar, uppgick till . Det orealiserade resultatet till följd av ändrade räntor uppgick till –medan det som berodde på förändringar i guld- och valutakurser uppgick till . Tabell 6 Resultatmatris 2021 redovisade resultat, det vill säga det som tas upp i resultaträkning, omfattar allt resultat som har realiserats från räntor och värdepapperstransaktioner liksom från guld- och valutatransaktioner. redovisade resultat uppgick således till –1 329 + 1 293 = –. Det resultat som ligger till grund för vinstutdelningen till staten, utdelningsgrundande resultat, omfattar såväl realiserat som orealiserat resultat kopplat till räntor och värdepapper men exkluderar det resultat som härrör från guld och valuta. Det utdelningsgrundande resultatet uppgick således till –1 329 – 8 400 = –. Storleken på själva utdelningen tas fram genom att man beräknar genomsnittet av det utdelningsgrundande resultatet och multiplicerar detta med 2021/22:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING En sammanställning över hur de olika resultatmåtten förhåller sig till varandra finns i tabell 7. Tabell 7 Resultatmått 2021 varav försäljningar av värdepapper respektive guld och valuta varav nedskrivningar av värdepapper respektive guld och valuta (orealiserat resultat) varav värdeförändringar på värdepapper respektive guld och valuta varav kostnader för hantering av sedlar Vad är seignorage? seignorage är den del av redovisade resultat som kommer från rätten att ge ut sedlar och mynt. Värdet på alla utelöpande sedlar och mynt är upptaget som en skuld i balansräkning. Vid utgången av uppgick detta värde till . betalar ingen ränta på denna skuld men har kostnader för hanteringen av sedlar och mynt. Av totala kostnader för personal, administration och avskrivningar på utgjorde beräknade kostnader för kontantförsörjningen, det vill säga hanteringen av sedlar och mynt (se avsnittet Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden). Genom att ge ut sedlar och mynt kan finansiera tillgångar med samma värde, men har inga öronmärkta tillgångar som exakt svarar mot posten sedlar och mynt. När man uppskattar intäkterna från dessa tillgångar görs därför en schablonberäkning. Eftersom sedel- och myntstockens genomsnittliga andel av balansomslutningen var antas att av intäkterna kommer från de tillgångar som svarar mot sedlar och mynt. Beräknat på detta sätt kan av totala ränteintäkter från tillgångar på (exklusive ränteintäkter som avser inlåning från motparter på ) sägas komma från dessa tillgångar. På samma sätt kan av det totala nettoresultatet av finansiella transaktioner, exklusive nedskrivningar och finansiella riskavsättningar, på anses komma från de tillgångar som svarar mot sedlar och mynt. Nettot av intäkter och kostnader som kan hänföras till sedlar och mynt uppgick således till 175 + 121 – 146 = . Det är detta belopp som kallas seignorage. Storleken på seignorage har minskat under , vilket beror såväl på det låga ränteläget som på att det totala värdet på utelöpande sedlar och mynt har minskat. Årets seignorage var lägre än motsvarande värde för , främst till följd av att nettoresultatet av finansiella transaktioner var lägre . Seignoraget var även mindre än förvaltningskostnader. Denna jämförelse är viktig, eftersom en förutsättning för att ska anses vara finansiellt oberoende är att kan stå för sina egna kostnader. Med dagens små volymer av utelöpande sedlar och mynt och låga räntenivåer, med långfristiga obligationsräntor , kan seignoraget förväntas bli fortsatt lågt framöver. Ett stabilt finansiellt system Pandemin fortsatte att prägla arbete med finansiell stabilitet . Medan arbetet , i både och andra länder, till stor del handlade om att analysera och hantera mer akuta problem och risker på kortare sikt, försköts fokus successivt, i takt med att ekonomin återhämtade sig. Frågor som fick alltmer utrymme gällde effekterna av att stödåtgärder dras tillbaka och vad pandemin innebär för den finansiella stabiliteten på . Även andra risker och sårbarheter, exempelvis relaterade till klimatförändringar, diskuterades ofta. fortsatte också sitt arbete för att öka motståndskraften i det svenska finansiella systemet, till exempel genom att ta fram förslag på åtgärder som kan få den svenska företagsobligationsmarknaden att fungera bättre. samarbetade med andra myndigheter i och internationellt, exempelvis i det finansiella stabilitetsrådet och genom . arbete för att stärka det finansiella systemet Det finansiella systemet har en viktig roll i ekonomin. Att systemet är stabilt och fungerar väl är en förutsättning för att ekonomin ska fungera och växa. En allvarlig kris i det finansiella systemet riskerar att leda till omfattande ekonomiska och sociala kostnader. analyserar därför löpande stabiliteten i det finansiella systemet för att tidigt upptäcka förändringar och sårbarheter som kan leda till att det finansiella systemet fungerar sämre. I vissa fall rekommenderar specifika åtgärder för att motverka risker och öka motståndskraften. Finansiella stabilitetsrisker är fortsatt förhöjda, trots en stark ekonomisk återhämtning publicerade två finansiella stabilitetsrapporter. I dessa konstaterades att det svenska finansiella systemet har fungerat väl. Kreditförsörjningen upprätthölls, viktiga finansieringsmarknader fungerade tillfredsställande och banksektorn hade god lönsamhet. Den finansiella infrastrukturen fungerade väl och tillgängligheten i systemen var god. Den ekonomiska återhämtningen har varit stark, och behovet av pandemirelaterade stödåtgärder har minskat något . Såväl i som i andra länder har vissa stödåtgärder därför börjat avvecklas. Riskerna för den finansiella stabiliteten bedömdes dock vara förhöjda jämfört med ett normalläge. Visserligen innebar den starka ekonomiska återhämtningen att oron kring de ekonomiska konsekvenserna av pandemin började avta, men det var fortfarande osäkert hur pandemin skulle utvecklas. ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM med bland annat distributionskedjor och snabbt stigande energipriser bedömdes kunna fortsätta att störa den ekonomiska aktiviteten. Osäkerheten om framtida räntor och om vilka effekter ränteutvecklingen skulle kunna få på tillgångspriserna ansågs också kunna medföra mer turbulens på marknaden. I fortsatte skuldsättningen bland hushåll och fastighetsföretag att öka , medan strukturella risker i banksystemet fortfarande fanns kvar. När ekonomin i och omvärlden började återhämta sig från krisen blev det alltmer angeläget att återigen öka fokus bland annat på hur olika sårbarheter bäst hanteras. Vid sidan av att analysera risker kopplade till den pågående utvecklingen och långsiktiga konsekvenser av pandemin fortsatte sitt vanliga arbete inom flera områden. Återhämtning i svensk företagssektor Företagen i de branscher som drabbades hårt av de ekonomiska konsekvenserna av pandemin, som hotell, restauranger och delar av handeln, fortsatte att återhämta sig, delvis till följd av lättade restriktioner. Trots återhämtningen behöver många företag tid för att samla likviditetsbuffertar som kan behövas för att klara av framtida investeringar. återhämtade sig omsättningen i tillverkningsindustrin, men den har upplevt nya utmaningar som brist på komponenter och höga frakt- och energipriser. Fastighetsföretagen står för av bankernas exponering mot icke-finansiella företag och av utestående volym av företagsobligationer i svenska kronor. Detta gör att störningar i fastighetssektorn kan påverka den finansiella stabiliteten. fortsatte fastighetsföretagen att öka sina skulder relativt sina rörelseresultat, vilket gjorde att riskerna för det finansiella systemet ökade. Det finns också andra skäl till att riskerna ökat och fortsätter att öka: att fastighetsbeståndet koncentrerats till färre ägare och att korsägande blivit allt vanligare. Antalet konkurser och rekonstruktioner var i nivå med, eller något färre , åren före pandemin. Det kan delvis förklaras av återhämtningen i ekonomin och stödåtgärderna som riktats till företag. Jämfört med den globala finanskrisen –2009 eller 90-talskrisen i var konkurserna få. Hushållssektorns motståndskraft bedöms som god, men sårbarheten har ökat Coronapandemin har påverkat de ekonomiska förutsättningarna för många hushåll. Återhämtningen i svensk ekonomi var dock stark , och tack vare en förhållandevis god inkomstutveckling, stigande tillgångspriser och fortsatt låga räntor förbättrades hushållens ekonomiska situation, i takt med att de negativa effekterna av pandemin avtog. Hushållen hade en god betalningsförmåga, men om räntorna stiger kan hushållen behöva lägga en betydande del av sin inkomst på räntebetalningar. ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM fortsatte hushållens skulder att stiga från en redan hög nivå. Detta hänger ihop med att bostadspriserna också stigit kraftigt. har länge påpekat att de höga skulderna i hushållssektorn kan bli särskilt problematiska om den ekonomiska utvecklingen skulle bli betydligt sämre än väntat, i synnerhet om bostadspriserna skulle falla eller om räntorna skulle stiga. Att hushållens skulder har ökat beror bland annat på att bostadsmarknaden har fungerat dåligt och att skattesystemet inte är väl utformat ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv, men det beror även på att räntorna har fallit som ett resultat främst av ett allt lägre globalt realränteläge. Skuldsättningen bland hushållen är historiskt hög och uppgår till av deras disponibla inkomster. Bostadspriserna fortsatte att stiga men i en långsammare takt. Så var fallet även i många andra länder, även om olika länder befinner sig i olika faser. steg bostadspriserna (HOX ) . bedömer att riskerna med hushållens höga skuldsättning har ökat under pandemin och att detta gör den svenska ekonomin sårbar. Diagram 16 Bostadspriser i och internationellt Anm.: Bostadspriser för , , och avser priser för både villor och bostadsrätter. Bostadspriser för avser priser för villor.