frsrdg · H904RB1 · 2022-02-21 00:00:00 — Serierna är säsongsjusterade. Källor: Macrobond och nationella statistikmyndigheter. påpekade att det behövs åtgärder inom bostads‐ och skattepolitiken för att komma till rätta med de grundläggande orsakerna till hushållens höga skuldsättning. Om sådana åtgärder inte genomförs i den utsträckning som krävs ökar behovet av ytterligare makrotillsynsåtgärder. Dessa behöver bland annat begränsa hushållens låneutrymme eller minska deras räntekänslighet. utvecklade sin riskanalys ytterligare genom att ta fram en Growth-at-Risk-indikator (GaR). Denna indikator tar bland annat hän- ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM syn till nivån på systemriskindikator och uppskattar sannolikheten för olika utfall av den ekonomiska tillväxten med fokus på kraftigt negativa utfall. God lönsamhet i banksektorn, men strukturella risker kvarstår Storbankerna i har fortsatt kunnat finansiera sig med goda villkor och de har inte behövt dra ned på utlåningen till hushåll och företag. och andra myndigheters åtgärder bidrog till att räntor hölls på låga nivåer, som inlåningen från allmänheten ökade, vilket har medfört att bankernas finansieringskostnader har fortsatt att vara låga. Bankerna gick dessutom in i coronapandemin med ett förhållandevis bra utgångsläge, mycket tack vare de striktare krav på deras kapital och likviditet som följde efter den globala finanskrisen –2009. Bankernas kreditförluster var därtill begränsade och lönsamheten stärktes, delvis genom att bolånen ökade. Emellertid har länge påpekat att hushållens höga skuldsättning kan innebära en risk. Dessutom kvarstår även andra strukturella risker i den svenska banksektorn. Banksystemet är stort, koncentrerat och sammanlänkat och bankerna har likartade branschexponeringar, som stor exponering mot fastighetsmarknaden. Utvecklingen på bostadsmarknaden och fastighetsföretagens finansieringsstruktur bidrar till att öka sårbarheterna ytterligare och medför risker i bankernas kreditportföljer. bevakade utvecklingen i företagssektorn i andra länder genom att analysera problemkrediter i euroområdet. En problemkredit är ett lån där låntagaren slutat betala banken enligt lånevillkoren eller där något annat tyder på att låntagaren kommer att få svårt att betala tillbaka lånet. I analys, som publicerades i årets första stabilitetsrapport, framgick bland annat att antalet företag med finansiella problem kan öka i kölvattnet av pandemin och att problemen då kan sprida sig till genom de svenska bankernas verksamhet utomlands. köp av säkerställda obligationer och lättade pantsättningskrav bidrog till att stabilisera marknaden för säkerställda obligationer i pandemins inledande skede och till att hålla ränteläget lågt. fortsatte utländska investerare successivt att sälja av sina innehav av säkerställda obligationer i takt med köp. Aktiviteten på andrahandsmarknaden gick ned, vilket köp och den förändrade investerarstrukturen kan ha bidragit till. Bankernas möjligheter att finansiera sig via säkerställda obligationer är dock fortsatt goda och de har emitterat säkerställda obligationer under hela pandemin, vilket lyftes fram i analys i årets andra stabilitetsrapport. Företagsobligationsmarknaden behöver fungera bättre Den svenska företagsobligationsmarknaden har växt kraftigt det . Det är en viktig marknad både för investerarna och för de icke- ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM finansiella företagen som använder marknaden för sin finansiering. coronapandemin blev det tydligt att företagsobligationsmarknaden kunde fungera bättre, framför allt märktes brister i transparensen och likviditeten på Sedan pandemins utbrott har arbetat med att ta fram förslag till åtgärder som skulle kunna få marknaden att fungera bättre och ge den större motståndskraft mot framtida störningar. stabilitetsrapporter presenterades flera sådana åtgärder. allt om att ställa högre krav på de aktörer som på olika sätt är verksamma på marknaden (emittenter, banker och investerare). även en Riksbanksstudie där förslagen från stabilitetsrapporterna diskuterades deltog även i flera rundabordssamtal hos , där företrädare för olika delar av marknaden deltog. Syftet med dessa samtal var just att förbättra marknadens funktionssätt. Den finansiella infrastrukturen är under förändring De finansiella infrastruktursystemen fungerade överlag bra . upptäckte emellertid en del sårbarheter i infrastrukturföretagens hantering av operativa risker. En sårbarhet som upptäckts redan tidigare var kopplad till företagens interna styrning och kontroll. Den kvarstod även om företagen har gjort vissa förbättringar. En annan sårbarhet var associerad med företagens omfattande utkontraktering av verksamhet. påpekade bland annat att företagen saknade tillräckligt tydliga planer för att säkerställa att deras tjänster alltid kan levereras, även om det skulle uppstå problem med tjänsteleverantörerna. Det har skett, och kommer framöver att ske, stora förändringar på infrastrukturområdet som påverkar både infrastrukturföretagen och deras deltagare. Det handlar bland annat om att harmonisera processer, vilket är nödvändigt för att infrastrukturen ska vara effektiv även . ledde arbetet i ett forum för den svenska värdepappersmarknadens aktörer, där en plan för harmonisering av marknadens post trade-processer fastställdes . Aktörernas arbete med att genomföra planen påbörjades . För centrala motparter (CCP:er) och deras deltagare låg fokus på frågan om hur CCP-landskapet i ska se ut efter Brexit. Brexit har inneburit att de brittiska CCP:ernas möjligheter att framöver erbjuda clearingtjänster i EU kommit att ifrågasättas. En stor andel av clearingen av räntederivat i svenska kronor sker hos den brittiska (). Den europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten () bedömde att LCH var systemviktig för EU och enskilda medlemsländer och delade den bedömningen när det gäller clearingen av räntederivat i svenska kronor. undersökte bland annat om de brittiska CCP:erna skulle få fortsatt tillstånd att erbjuda sina clearingtjänster till europeiska aktörer, eller om tjänsterna är så pass systemviktiga för EU, eller ett ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM enskilt medlemsland, att det inte är lämpligt ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv att clearingen sker utanför EU. publicerades slutsatserna av denna undersökning där det framgick att inte kommer att rekommendera att de brittiska CCP:erna, eller några av deras clearingtjänster i relevanta valutor, bör nekas fortsatt tillstånd. deltog som utgivare av den svenska kronan i de analyser som pågått hos respektive (). I sin egen analys av frågan hade som utgångspunkt att ränteswapmarknadens funktion i svenska kronor ska kunna upprätthållas, oavsett var i världen handel och clearing sker. En förutsättning för detta är dock att regleringen och tillsynen bedöms vara fullgod i jämförelse med europeisk lagstiftning. Cyberriskerna fortsatte att öka Cyberrisker kan påverka den finansiella stabiliteten genom att en cyberattack exempelvis kan orsaka störningar i tillgängligheten för de tjänster som olika finansiella aktörer erbjuder. arbetade för att främja en stärkt motståndskraft mot cyberrisker i den finansiella sektorn bland annat genom fortsatta satsningar på ramverket TIBER-SE. gör det möjligt att på ett standardiserat sätt testa motståndskraften mot cyberrisker hos kritiska aktörer i det finansiella systemet, och har här en koordinerande roll. har också påtalat att det bland annat behövs en tydligare ansvarsfördelning och samverkan mellan de olika myndigheter som är involverade i arbetet med cyberrisker för att ytterligare förbättra finanssektorns motståndskraft. Klimatriskerna kan hota den finansiella stabiliteten Även den finansiella sektorn kan bidra i arbetet med att uppnå klimatmålen. Om klimatriskerna inte avspeglas i tillgångspriserna kan det leda dels till att kapital inte avsätts till hållbara verksamheter, dels till att det uppstår stora, och hastiga, prisförändringar som skapar oro på regionala och globala finansmarknader, om riskerna materialiseras. För att kunna mäta och prissätta klimatrelaterade risker behövs tillgång till relevanta data. Därför följde och stöttade arbetet med att främja klimatrelaterad redovisning som påbörjats internationellt. studerade det svenska banksystemets exponering mot branscher med stora koldioxidutsläpp. påbörjade även en pilotstudie av de tre svenska storbankernas (, och ) redovisning av klimatrelaterade risker. Därutöver påbörjade tillsammans med en analys av hur de tre svenska storbankernas klimatrelaterade exponeringar kan förväntas stå sig i olika klimatscenarier. ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM Den transaktionsbaserade referensräntan Swestr har lanserats fortsatte arbetet med transaktionsbaserade referensränta Swestr (Swedish krona Short Term Rate). Sedan Swestr-noteringen med värdedag , som publicerades , kan Swestr användas som referensränta i finansiella kontrakt. En referensränta fungerar som ett gemensamt riktmärke när finansiella kontrakt ska prissättas, till exempel räntebärande värdepapper med rörlig kupong, derivatinstrument eller lån till rörlig ränta. I syfte att säkerställa förtroendet för de referensräntor som används på de svenska finansiella marknaderna månar om att dessa räntor är så tillförlitliga som möjligt. Transaktionsbaserade referensräntor har goda förutsättningar att skapa tillit eftersom de är förankrade i faktiskt genomförda transaktioner. Den traditionella referensräntan i svenska kronor, Stibor, baseras däremot i alltför hög grad på bedömningar. En testperiod för Swestr genomfördes för värdedagarna från till . utvärderades såväl som rapportörernas system, processer och rutiner för produktionen av referensräntan. Det mesta fungerade tillfredsställande, men en del lärdomar från testperioden togs även till vara i arbetet med att utforma arrangemang för styrning och kontroll av Swestr och i arbetet med systemförbättringar. Även beräkningsmetoden utvärderades , vilket resulterade i att en teknisk justering gjordes. I syfte att tillhandahålla en historik med den beräkningsmetod för Swestr som gäller framöver, publicerade även omräknade Swestr-värden för testperioden. beslutades även att skulle tillhandahålla kumulativa genomsnittsräntor och index baserade på de fastställda Swestr-notering- arna. Arbetet för att tillhandahålla dessa bedrevs parallellt med testperioden för Swestr och inkluderade bland annat ett remissförfarande, där remissinstanserna överlag uttryckte stöd för föreslagna beräkningsmetoder och former för publicering. Genomsnittsräntor och index baseras endast på de Swestr-noteringar som har värdedag eller senare, och började tillhandahållas successivt . etablerade den rådgivande gruppen för Swestr och ledde mötena i denna grupp. arbetade också med att främja användningen av Swestr. Som en del i detta genomförde en enkätundersökning om vilka utmaningar och möjligheter det skulle innebära att ersätta Stibor med Swestr och förde dessutom en dialog med marknadsaktörer. Tillsammans med regeringen, och Riksgälden ingår i det finansiella stabilitetsrådet. Rådet har i uppgift att diskutera eventuella behov av åtgärder för att motverka uppbyggnaden av finansiella obalanser, men fattar inte några beslut om åtgärder. Sådana fattas självständigt av respektive myndighet inom de egna ansvarsområdena. ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM hade rådet två ordinarie möten. Myndigheterna fortsatte att diskutera pandemins ekonomiska effekter på världsekonomin och svensk ekonomi. De konstaterade att effekterna har blivit mindre än vad många först befarade och att en finanskris har kunnat undvikas, delvis tack vare de historiskt omfattande stödåtgärder som satts in runt om i världen. Un- der året följde rådet upp de åtgärder som satts in av respektive myndighet samt diskuterade hur åtgärderna skulle avvecklas och vilka stabilitetsrisker som finns att ta hänsyn till. Myndigheterna diskuterade också det faktum att krisen har visat på sårbarheter på obligations- och fondmarknaderna som behöver hanteras. publicerades en Riksbanksstudie som redogör för bristerna på just företagsobligationsmarknaden och vilka åtgärder som behövs för att förbättra situationen. Därutöver diskuterade rådet frågor som rör cybersäkerhet, till exempel behovet av att stärka samarbetet mellan myndigheterna i rådet när det gäller arbetet med cybersäkerhet och dess koppling till finansiell stabilitet. genomförde myndigheterna i rådet även en scenarioövning med cybertema. skickar ut en finansmarknadsenkät till aktörer som är aktiva på de svenska ränte- och valutamarknaderna. Syftet med enkäten är att få en samlad bild av aktörernas syn på de svenska finansiella marknaderna – hur dessa fungerar, hur marknadsaktiviteten ser ut och vilka risker som aktörerna upplever finns i det svenska finansiella systemet. Rapporten är enbart en redovisning av aktörernas svar och redogör inte för bedömningar. I vårens enkät uppgav en stor majoritet av aktörerna att de tog låga eller neutrala risker. I höstens enkät var det en högre andel respondenter som ansåg sig ta höga risker, jämfört med i vårens enkät. Valutamarknaden för svenska kronor upplevdes fungera bra eller mycket bra av en majoritet av respondenterna under både våren och . Likviditeten på avista- och terminsmarknaden bedömdes vara god . Tre av tio aktörer uppgav i höstens enkät att den svenska räntemarknaden fungerade bra. Det var färre än då fyra av tio aktörer ansåg att den fungerade bra. Andelen respondenter som ansåg att likviditeten på marknaderna för statspapper och säkerställda obligationer är dålig eller mycket dålig ökade mellan vårens och höstens enkät för båda tillgångsslagen. Säkra och effektiva betalningar Att betalningar är säkra och effektiva är en förutsättning för att den svenska ekonomin ska fungera väl. Betalningar mellan banker och andra finansiella institut slutförs i betalningssystem . Målet är att göra det så smidigt och effektivt som möjligt och bedömning är att RIX- systemet har fungerat bra . Under coronapandemin har betalningar där man blippar sitt kort och andra digitala betalsätt blivit allt vanligare. används kontanter alltmer sällan. För att möta utvecklingen undersöker om det är möjligt att ge ut ett digitalt komplement till kontanter, så kallade e-kronor. deltar även i det internationella samarbetet samt bevakar och analyserar utvecklingen på betalningsmarknaden. öppnade ett kontanthanteringskontor i som kan användas för att lämna ut sedlar vid en kris eller allvarlig störning. Pandemin påskyndar digitaliseringen av betalningsmarknaden Pandemin har gett digitaliseringen av betalningsmarknaden en extra knuff. Nya aktörer erbjuder snabba och billiga betallösningar. ökar intresset för kryptotillgångar. Under coronapandemin har användningen av kontanter minskat i och många andra länder. I stället har betalningar där man blippar sitt kort, och andra digitala betalsätt, blivit vanligare. För att möta utvecklingen undersöker om det är möjligt att ge ut ett digitalt komplement till kontanter, så kallade e-kronor, och om ett sådant komplement skulle kunna stödja i uppgiften att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Inom ramen för detta arbete driver ett e-kro- napilotprojekt. Den tekniska utvecklingen och digitaliseringen av betalningar ställer frågan om kontanternas framtid på sin spets. tillsatte regeringen en utredning som ska göra en bred kartläggning av betalningsmarknadens utveckling och analysera statens framtida roll. I utredningens uppdrag ingår att kartlägga hur betalningsmarknaden ser ut och kan komma att se ut med utgångspunkt i utvecklingen i och i andra länder. Utredningen ska ta ställning till behovet av att ge ut digitala centralbankspengar, så kallade e-kronor, och innebörden av begreppet lagliga betalningsmedel i en värld där kontanter används allt mindre. Utredningen ska även kartlägga rollfördelningen mellan staten och näringslivet på betalningsmarknaden och ta ställning till statens framtida roll. Utredningen ska redovisas . Rapporten beskriver och analyserar utvecklingen på betalningsmarknaden och ska göra SÄKRA OCH EFFEKTIVA BETALNINGAR det lättare för utomstående att följa, förstå och utvärdera arbete på betalningsmarknaden. Årets rapport visade att användningen av kort och digitala betalsätt fortsätter att vara hög i och att denna trend syns allt tydligare även i andra länder. leder , som är ett forum för dialog med betalningsmarknadens aktörer. I samråd med fattade beslut om att genomföra en kostnadsstudie för betalningar. Syftet är att mäta samhällets kostnader för olika typer av betalningar i . Studiens resultat är viktigt om man vill kunna utvärdera hur effektiva svenska betalningar är och hur de förhåller sig till andra länder. kommer att samla in uppgifter från bland annat hushåll, företag, offentlig sektor, banker och andra betaltjänstleverantörer. Kostnadsstudien kommer att publiceras . fattade ett inriktningsbeslut om att använda Eurosystemets plattform för betalningsavveckling, som kallas T2, för stora betalningar i svenska kronor. avser därmed att ersätta den nuvarande it-plattformen för med T2 och undersöker möjligheterna att göra detta. Beslutet grundar sig bland annat i det faktum att betalningsmarknaden blir allt mer global. Exempelvis är banker aktiva i flera länder, vilket gör att kraven på harmonisering och gemensamma standarder ökar. fattade även ett inriktningsbeslut om att ansluta sig till Eurosystemets plattform för värdepappersavveckling, som kallas T2S. har ett avtal med ECB för att omedelbara betalningar i svenska kronor ska kunna genomföras på ECB:s plattform, TIPS. Den nya tjänsten som kallas RIX-INST väntas vara klar . RIX-INST gör det möjligt för banker eller betaltjänstleverantörer att erbjuda fler typer av tjänster där betalningen sker . bidrog aktivt till det internationella samarbetet kring betalningar. har ingått i en internationell arbetsgrupp som undersöker förutsättningarna för att ge ut digitala centralbankspengar samt deltagit i G7:s arbete med att ta fram gemensamma principer för hur digitala centralbankspengar bör utformas. bidrog även till G20:s arbete med att förbättra och förenkla utlandsbetalningar. Under avsnittet om Internationellt samarbete finns en mer utförlig beskrivning av internationella arbete på betalningsområdet. Den första etappen av projekt för e-kronapilot slutfördes . Syftet med projektet är att lära mer om hur digitala centralbankspengar skulle kunna fungera, från både ett tekniskt och ett juridiskt perspektiv. Inom ramen för projektet skapades en teknisk lösning för att distribuera svenska kronor i elektronisk form till allmänheten (e-kronor) i en testmiljö. E-kronorna har likheter med kontanter, och den tekniska lösning (e-krona- nätverket) i vilken e-kronorna cirkulerar har likheter med hur SÄKRA OCH EFFEKTIVA BETALNINGAR distribuerar sedlar och mynt till allmänheten . Deltagare, exempelvis betaltjänstleverantörer, driver noder i nätverket och har rätt att beställa e- kronor av som då minskar behållningen på deras simulerade konton i avvecklingssystem . Därefter ger ut e- kronor till samma belopp och dessa slussas vidare till deltagarnas noder. Allmänheten kan beställa e-kronor hos deltagarna och betala för dem med behållningen på sina vanliga bankkonton. E-kronorna sätts sedan in på elektroniska plånböcker som deltagarna tillhandahåller. Under projektets första etapp kunde användaren komma åt sin plånbok via tre olika typer av betalningsinstrument: mobilapp, smart klocka och kort. Även betalningar mellan innehavare av dessa betalningsinstrument har testats i projektet. publicerade en rapport som redogjorde för lärdomarna från pilotens första etapp utifrån ett tekniskt och juridiskt perspektiv. Den andra etappen av e-kronapiloten inleddes och pågår fram . Här ingår sex aktiviteter: –ansluta två betaltjänstleverantörer till e-kronanätverkets testmiljö för att öka kunskapen om deltagarnas roll och förutsättningar i nätverket –införa stöd för betalningar med e-kronor i en betalterminal som används i handeln och som även stöder betalningar i kommersiella bankpengar –utveckla en lösning som gör det möjligt att betala med e-kronor även när kommunikationsförbindelserna är brutna (offline) –införa ett sätt att adressera betalningar till betalningsmottagaren med hjälp av en användarvänlig adress (alias) –fortsätta testa e-kronanätverkets förmåga att hantera stora volymer av betalningar –utvärdera e-kronanätverkets tekniska infrastruktur, dess säkerhet och dess kommunikationsförbindelser. utbytte enheten för e-kronapilot erfarenheter med aktörer på betalningsmarknaden, myndigheter, internationella organisationer och andra centralbanker. tillhandahöll sedlar och mynt till bankerna och följde värdet av kontanterna i cirkulation. Kontantmängden har tidigare minskat men har ökat något . Ökningen planade ut , och såg vi en minskning av alla valörer. Värdet av kontanterna i cirkulation styrs av efterfrågan på sedlar och mynt, som varierar . Ett sätt att beskriva kontantmängden är att beräkna ett genomsnitt av värdet den . Detta genomsnittliga värde uppgick till , varav värdet på sedlar uppgick till och värdet på mynt till (se diagram 17 och tabell 8). SÄKRA OCH EFFEKTIVA BETALNINGAR Diagram 17 Genomsnittligt värde av sedlar och mynt i cirkulation Anm.: Uppgifterna i diagrammet inkluderar inte värdet av minnesmynt. Kontantmängden uppgick till vid utgången av 2021, varav värdet på sedlar uppgick till och värdet på mynt till (se tabell 8). Det är en minskning med jämfört med motsvarande tidpunkt 2020. Tabell 8 Värdet av sedlar och mynt i cirkulation Totalt värde, genomsnitt Mynt (exklusive minnesmynt) Anm.: Uppgifterna i tabellen är avrundade. Den främsta orsaken var att många behövde stanna hemma på grund av restriktioner för att förhindra smittspridning, men somliga var också oroliga för att smitta kunde spridas via kontanter. Jämfört med den kraftiga ökning av falska sedlar minskade nivån , men är fortfarande avsevärt högre än . Förfalskningarna är inte särskilt avancerade, men eftersom människor inte är vana vid att titta på sedlar lyckas förfalskningarna ändå komma ut i samhället. har ökat sina kommunikationsinsatser om detta bland annat på sociala medier. Värdet av de falska sedlar som togs ur cirkulation uppgick till 2021/22:RB1 SÄKRA OCH EFFEKTIVA BETALNINGAR Antalet falska sedlar uppgick till 4 655 stycken. av dessa var 500-kronorssedlar. Tabell 9 Antalet sedlar och mynt Antal sedlar i cirkulation (miljoner stycken) Antal mynt i cirkulation (miljoner stycken) Anm.: Uppgifterna om antalet sedlar och mynt i cirkulation avser ett genomsnitt och är avrundade. I uppgiften om antalet mynt i cirkulation ingår inte minnesmynt. Källa: och . tillhandahåller betalningssystemet som hanterar stora betalningar i svenska kronor mellan banker och andra aktörer. Betalningarna genomförs i form av överföringar mellan konton som de olika deltagarna har i RIX-systemet. För att ska fungera på ett säkert och effektivt sätt krävs bland annat att deltagarna har tillräckligt med kreditutrymme, en väl fungerande hantering av säkerheter och väl fungerande tekniska system. Utöver tre störningar som påverkade RIX-systemets tillgänglighet, är bedömning att fungerade bra . RIX-systemets mål om teknisk tillgänglighet och kostnadstäckning uppfylldes. Den tekniska tillgängligheten för året var och kostnadstäckningen –2021 var . Antal deltagare, transaktioner och omsättning tillkom en ny deltagare i . Vid utgången av året hade RIX- systemet totalt 38 deltagare. Systemet hanterade i genomsnitt 25 607 transaktioner per dag. Detta är en ökning jämfört med föregående år. Den dagliga omsättningen var i genomsnitt , vilket var en ökning jämfört med föregående år. Den genomsnittliga transaktionen uppgick till , medan motsvarande siffra var . RIX-systemet finansieras av deltagarna. Den fasta månadsavgiften för samtliga RIX-deltagare höjdes från till . Även den månadsvisa totala tilläggsavgiften höjdes, från till .