frsrdg · H904NR1 · 2022-03-16 00:00:00 — När förslaget först presenterades gick meningarna isär om detta var rätt modell att använda sig av. Förslaget stöddes av Nordisk frihet, men inte av den Socialdemokratiska gruppen eller Nordisk grön vänster som ville se andra trygghetsskapande lösningar. Efter vidare behandling och genom vissa tillägg i betänkandet ledde arbetet i utskottet fram till en rekommendation till de nordiska regeringarna att se över vilka lärdomar som kan dras av New York-modellen och hur de kan tillämpas i de nordiska länderna (rek. 42/2021/välfärd). Den konservativa gruppen väckte ett medlemsförslag om ökat samarbete mellan nordiska ambassader för att hjälpa barn och ungdomar som är utsatta för hedersförtryck att komma hem. Förslaget behandlades i utskottet för välfärd i , och på uppmaning av den socialdemokratiska gruppen skickades förslaget på remiss till de nordiska utrikesdepartementen. I remissvaren framhölls vikten av att arbeta tillsammans för att säkerställa individens rätt att göra egna val när det gäller äktenskap och för att motverka negativ social kontroll. Det fanns även en enighet om att samordning på nordisk nivå är positiv och att det finns ett samarbete mellan länderna som fungerar väl. Arbetet med förslaget ledde fram till en rekommendation som antogs av . I rekommendationen uppmanas de nordiska regeringarna att ta initiativ till att respektive utlandsbeskickningar samarbetar och samordnar sin verksamhet för att kunna ge hjälp snabbt och effektivt till dem som utsatts för tvångsäktenskap (rek. 21/2021/välfärd). Ett ärende som lyfts fram i utskottet är abortlagstiftningen på . Frågan uppmärksammades efter att en artikel publicerades i Politiken där upplevelser kring abortfrågan på kartlagdes. Bland annat beskrevs stigmatisering, ensamhet och fördömelse i relation till abort. Frågan berördes även senare av FN:s kvinnokonventions (Convention on the Elimination of all Forms of Discrimination against Women, CEDAW) särskilda kvinnokommittés granskning av , som publicerades den 8 mars 2021.Vid utskottsmötet diskuterades den aktuella informationen om abortlagstiftningen på i samband med beslutspunkter som tagits fram av sekretariat. Utskottet beslutade att gå vidare med ärendet, bland annat genom att bjuda in en representant för FN 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN för att ytterligare belysa rapportering. tade även att till mötet bjuda in representanter för relevanta färöiska Efter det att informationen mottagits fördes en diskussion i vil- ken man underströk betydelsen av att lyfta fram detta ämne, men beslutade i enlighet med vad de färöiska representanterna i utskottet föreslog, att frågan ska hanteras nationellt. Frågan om abortlagstiftning berördes även vid behandlingen av medlems- förslaget om the global gag rule som innebär att inga amerikanska bistånds- pengar får gå till organisationer som främjar abort. Förslaget, som väcktes av Nordisk grön vänster 2020, rörde synpunkter om kvinnors rättigheter, inklu- sive rätten att bestämma över sin egen kropp. Utskottet för välfärd i ansåg ämnet som centralt för sitt arbete och beslutade att gå vidare med för- godkände utskottet betänkandet om the global gag rule med undantag från den text som handlade om , där Nordisk Frihet reserverade sig med argumentet att frågan inte är en nordisk angelägenhet och att inte ska uttrycka åsikter om hur demokratiska länder väljer att agera i abortfrågan. Utskottets arbete med frågan resulterade i en rekom- mendation till de nordiska regeringarna om att ta ställning mot the global gag rule samt att bygga ett starkare nordiskt samarbete i det internationella arbetet för kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter (rek. 9/2021/väl- Utskottet för välfärd i slutbehandlade ett ärende om ut- ökat likalönscertifikat som den socialdemokratiska gruppen presenterade Utskottet menade att det var angeläget att de nordiska länderna deltar i ett konkret erfarenhetsutbyte för att främja arbetet med ett nordiskt likalöns- certifikat samt underströk att länderna har mycket att lära av varandra inom antog två rekommendationer som rik- tade sig till både de nordiska regeringarna och till och som rörde jämställdhet på arbetsmarknaden. 2019 ett svar till utskottet i vilket man redogjorde för de olika satsningar och projekt som pågått och pågår på jämställdhetsområdet. de pågående insatserna var viktiga och relevanta och såg fram emot resultaten av dessa åtgärder, men ansåg att ministerrådet kunde vara mer of- fensivt när det gällde att införa ett frivilligt nordiskt likalönscertifikat i samar- bete med arbetsmarknadens parter. Utskottet beslutade därför att behålla att- satsen om likalönscertifiering och avvakta en politisk dialog med den ansva- Vid junimötet behandlade utskottet den politiska dialog som genomfördes mellan utskottets ordförande och vice ordförande och minister för sysselsättning och jämställdhet, Ärendet var därmed färdigbehandlat. Nordisk Frihet väckte 2020 ett medlemsförslag om gränsöverskridande vårdnadstvister och umgängesrätt med barn. Förslaget innebär att de nordiska 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN regeringarna uppmanas att undersöka antalet gränsöverskridande vårdnadstvister mellan de nordiska länderna, vilka regler som gäller i de fallen samt att arbeta för en harmonisering av reglerna. I syfte att inhämta kunskap inom detta område beslutade utskottet för välfärd i inledningsvis att sända en skriftlig fråga till de nordiska regeringarna. I svaret klargjordes bland annat att gränsöverskridande vårdnadstvister mellan de nordiska länderna regleras särskilt genom ett stort antal nordiska och internationella konventioner och att de nordiska länderna har etablerade centralmyndigheter och expertgrupper som samarbetar över gränserna och säkerställer att konventionerna följs. Mot bakgrund av svaret från de nordiska regeringarna beslutade utskottet vid sitt möte att avsluta ärendet. Vid junimötet tog utskottet för välfärd i emot ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om att se över alla författningar om gränsöverskridande ambulans- och sjuktransporter i . Förslagets intention var att genomföra en översyn av samtliga förfaranden som berör gränsöverskridande ambulans- och sjukvårdstransporter med syfte att främja samverkan på området och bidra till en förbättrad vård vid gränserna. Utskottet beslutade att sända en skriftlig fråga till i syfte att få en bild över det nuvarande samarbetet mellan de nordiska länderna på detta område. I svaret framgick att det existerar ett gott samarbete mellan de nordiska länderna på detta område och att ambulans- och sjuktransporter regelbundet transporterar människor över landsgränserna. Det finns dessutom en rad internationella, nordiska och bilaterala avtal och vägledningar som säkerställer att det gränsöverskridande samarbetet fungerar i praktiken, även om det kvarstår ett fåtal juridiska hinder som behöver lösas för att samarbetet ska fungera fullt ut. Förslaget behandlades återigen , och utskottet beslutade då, mot bakgrund av ministerrådets svar, att inte göra något ytterligare i detta ärende. Utskottet för välfärd i behandlade ett medlemsförslag, väckt av Nordisk Frihet, om att verka för en dialog med branschorganisationer och företag som marknadsför och säljer veterinärmedicinska läkemedel. Syftet med dialogen är att det ska införas en frivillig märkning med blindskrift (Braille) på förpackningar med veterinärläkemedel för att blinda och synskadade ska ha en möjlighet att identifiera innehållet i förpackningar med läkemedel för djur. Utskottet var positivt till förslagets intentioner och beslutade att gå vidare med att utarbeta ett betänkande. I utskottets betänkande föreslogs bland annat att en gemensam dialog bör inledas med Europeiska kommissionen med målet att lägga fram ett förslag till översyn av förordning 2019/6 så att det ska bli möjligt att ställa krav på märkning med blindskrift av veterinärmedicinska läkemedel. Utskottets arbete med förslaget resulterade i en rekommendation till de nordiska regeringarna (rek. 47/2021/välfärd). 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Digitala kränkningar och hot I utskottets arbetsplan var digitala kränkningar och hot ett fokusområde. Med anledning av detta bjöd utskottet till sitt möte in experter för att belysa området. De inbjudna talarna var , NIKK (för genusstudier), , CfDP () och , NORDREF (Nordic Digital Rights and ). Diskussionen som följde efter presentationerna belyste både frågans komplexitet och hur man kan arbeta för att förbättra situationen. Utskottet framhöll att digitala kränkningar och hot är en viktig demokratifråga, eftersom det offentliga samtalet alltmer sker på nätet, något som även har förstärkts under pandemin. Efter den inledande fördjupningen i ämnet beslutade utskottet att ge sekretariatet i uppdrag att utarbeta ett utskottsförslag om digitala kränkningar och hot. Förslaget togs sedan upp på utskottsmötet , där utskottet diskuterade formuleringarna. Sekretariatet gavs i uppdrag att tillföra utskottets synpunkter på förslaget för vidare behandling . Di- gitala kränkningar och hot kommer att fortsätta att vara ett centralt tema arbete i utskottet. Utskottet för välfärd i kommer att fortsätta arbeta med frågor som rör jämställdhet på arbetsmarknaden och i samhället, barns och ungas utsatthet, digitala kränkningar och hot, psykisk hälsa samt antibiotikaresistens. Covid-19-pandemin påverkar fortfarande stora delar av de nordiska länderna, och mot denna bakgrund fokuserar utskottet på konsekvenserna av pandemin inom hälsoområdet, socialområdet och jämställdhetsområdet. EU- frågor med relevans för utskottets prioriteringar kommer att inkluderas i arbetet 2022, och FN:s hållbarhetsmål kommer även att bevakas i utskottet, inom aktuella områden. Utskottet planerar att hålla sitt sommarmöte i , med huvudsaklig inriktning på områden som jämställdhet och barn och unga. utövar, enligt 6 § arbetsordning, den parlamentariska kontrollen över den verksamhet som finansieras med gemensamma nordiska medel, inklusive de nordiska institutionerna, samt genomför annan granskning av det nordiska samarbetet som plenarförsamlingen beslutar om. kan därutöver avge utlåtanden till presidium i frågor som rör , andra avtal om nordiskt samarbete, rådets arbetsordning och andra interna bestämmelser. består av en ordförande, en vice ordförande samt fem medlemmar som samtliga har en personlig suppleant. Svenska medlemmar var (S), ordförande och Ma- ria (M), vice ordförande. 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN har vissa återkommande uppgifter, såsom att granska den danska Rigsrevisionens berättelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens räkenskaper. Därutöver genomför kontrollkommittén , efter önskemål av övriga rådsorgan eller på eget initiativ, en eller flera utredningar kring ett visst tema eller en institutions verksamhet som finansieras med nordiska medel. Kommittén gör även ett antal besök på de nordiska institutioner som får finansiellt stöd från . höll kontrollkommittén fem möten, varav fyra i digitalt format. genomförde även tre digitala informationsbesök på de gemensamma nordiska institutioner som är knutna till . Kommittén hade en dialog med Nordiska ministerrådets generalsekreterare mot bakgrund av den danska Rigsrevisionens fortsatt allvarliga anmärkningar mot brister och felaktigheter i Nordiska ministerrådets projektstyrning och redovisning av räkenskaperna. har ett intensivt arbete pågått på ministerrådet i syfte att rätta till bristerna, och resultatet av detta arbete kommer att följas upp av kommittén . hade även ett möte med tjänstemän på ministerrådet för att informera sig närmare om styrningen av ministerrådets ekonomi- och verksamhetsstyrning, de gemensamma nordiska institutionerna samt projektverksamheten. gick kontrollkommittén igenom årsrapporterna från de tolv nordiska institutioner som är knutna till . Kommitténs intryck var att verksamheterna totalt sett fungerar väl och att institutionerna uppnår de mål som anges i Nordiska ministerrådets uppdragsmål, men konstaterade även att målen generellt är tämligen omfattande och detaljerade. Kommittén sände ut ett frågeformulär till de nordiska institutionerna för att bilda sig en uppfattning om hur de når ut till sina intressenter, hur genomslagskraften mäts samt i vilken grad pandemin har påverkat deras arbete. I de svar som kom in framgick att ett flertal institutioner har tydligt formulerade kommunikationsplaner och att man mäter sin genomslagskraft både kvantitativt och kvalitativt genom regelbundna undersökningar. Man använder både hemsidor och sociala medier för att nå ut till allmänhet och intressenter. Pandemin har lett till en kraftigt ökad digitalisering i samtliga verksamheter och fört med sig såväl positiva som negativa konsekvenser för både deltagare och institutioner. En annan effekt av pandemin är att kraven har ökat när det gäller institutionernas omsorg om medarbetarnas fysiska och psykiska hälsa. genomförde 2021 en utredning för att belysa samarbetet mellan och , bland annat med tonvikt på i vilken utsträckning rådets rekommendationer får en reell politisk behandling på ministernivå och om verktygen att följa upp rekommendationerna, såsom ”politisk dialog” upplevs som konstruktiva och fyller sitt tänkta syfte. Utredningen, som genomfördes av den externa konsulten med bistånd av rådssekretariatet, presenterades och inne- 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN höll ett antal konklusioner och uppmaningar. Det uppskattades i rapporten att av de senaste årens rekommendationer har haft en stor eller avgörande påverkan på , men att det inom Nordiska rå- det finns en relativt stor och outnyttjad potential för ett ökat politiskt infly- I rapporten uppmanades rådet bland annat att behålla och stärka ett po- litiskt fokus i arbetet med rekommendationer och politisk dialog, att etablera en fast och årlig mekanism för uppföljning och utveckling av arbete samt att genom en kontinuerlig dialog med stärka relationen och det politiska arbetet. rapporten att genomlysa rådets arbete med kommunikation, information och dokumentation i syfte att tydliggöra och exponera rådets arbete. kommer att följa upp rapportens slutsatser . Genomlysning av gemensamma nordiska institutioner gör genom regelbundna besök en systematisk och kontinuerlig genomlysning av verksamheten vid Nordiska ministerrådets tolv samnordiska institutioner. Syftet med besöken är att kommittén ska få en djupare inblick i institutionernas organisation och verksamhet och därigenom få belyst vilken nordisk nytta de skapar. Efter varje besök upprättas en rapport med kontrollkommitténs intryck av verksamheten. Rapporten – som översänds till den besökta institutionen, , presidium samt till berört rådsutskott – lyfter i vissa fall upp synpunkter och observationer som kan leda till uppföljande frågor. Kontrollkommitténs institutionsbesök har visat sig vara både informativa och konstruktiva, och även de berörda institutionerna ser positivt på det parlamentariska intresset för de olika verksamheterna. Besöken bidrar därigenom till en bra dialog och till att tydliggöra institutionernas uppdrag och förutsättningar. genomförde 2021 digitala informationsbesök på de nordiska institutionerna NordForsk, Nordisk Energiforskning och Nordic In- novation. NordForsk är ett samarbetsorgan vars uppgift är att främja och finansiera forskning i och därigenom bidra till ambition att vara världsledande inom forskning och innovation. NordForsk är lokaliserat i och delar lokaler med sina systerorganisationer Nordisk Energiforskning och Nordic Innovation. Vid kontrollkommitténs informationsbesök på NordForsk framkom att projektadministrationen – till följd av att man börjat utveckla utlysningar av projekt tillsammans med systerorganisationerna – har blivit mer omfattande, men att nyordningen har inneburit en ökad kompetens, kostnadsbesparingar samt en reducerad sårbarhet. På grund av nationella regelverk förhindras flera av finansiärerna av forskningsprojekt i att föra över medel till NordForsk, något som kan ses som ett gränshinder när det gäller utvecklingen av det nordiska forskningssamarbetet. Dessa problem har sammanställts i ett dokument som skickats till nationella beslutsfattare. 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Nordisk Energiforskning (NEF) samordnar och finansierar energiforskning som är av gemensamt intresse i de nordiska länderna. Man tillhandahåller även administrativ expertis, nätverksbyggande och rådgivning. Nordic Innovation initierar och finansierar aktiviteter som stärker innovationskraften, och målet är att underlätta för små och medelstora företag att bedriva näringsverksamhet över de nordiska landsgränserna. konstaterade vid sina informationsbesök att samtliga tre institutioner fyller viktiga funktioner och att de genom sin kompetens och breda kontaktnät väsentligt bidrar till nordisk nytta inom sina respektive områden. ansåg dock att både NEF och Nordic Innovation i sina årsrapporter skulle kunna synliggöra det nordiska mervärdet ytterligare. Beviljningsbrev och utvärderingar av projekt utarbetar årliga beviljningsbrev med uppdragsmålen till de nordiska institutionerna i syfte att få en bättre överblick över verksamheten och därmed ökade möjligheter att utöva en parlamentarisk kontroll. , som får sig tillsänt samtliga beviljningsbrev, har meddelat ministerrådet att man även i fortsättningen gärna tar del av breven som ett led i sitt granskningsarbete. har uppmanats att inarbeta en text i beviljningsbreven om institutionernas nordiska nytta för att ge kommittén ett bättre underlag för utvärderingen av institutionerna. konstaterade vid årets genomgång av breven att målen alltjämt är både omfattande och detaljrika och att vissa institutioner efterfrågat färre mål till förmån för mer kvalitativa mål. finns det ett önskemål infört i beviljningsbreven om att institutionerna i så hög grad som möjligt ska beakta Nordiska ministerrådets Vision 2030 – att ska bli världens mest hållbara och integrerade region – i sina olika initiativ och projekt. Till kontrollkommitténs årliga uppgifter hör att granska den danska Rigsrevisionens rapporter över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens verksamhet och räkenskaper . Kommittén redogör för behandlingen av räkenskaperna vid session. När det gäller Nordiska ministerrådets redovisning fann Rigsrevisionen att räkenskaperna föranledde ett antal allvarliga anmärkningar mot brister i projektstyrningen, brister i administrationen av räkenskaperna och ekonomin, divergens i avräkningar mellan ministerrådet och samt förseningar med betalningar till kreditorer. Rigsrevisionen uppmanade därför ministerrådet att genomföra en grundlig genomgång av ekonomisystemet och utarbeta kontroller som säkrar att problemen inte vidareförs till kommande räkenskapsperioder. underströk i sin granskning att det faktum att räkenskapsbokföringen sker i Nordiska ministerrådets regi inte fritar från ett eget ansvar för att säkerställa goda rutiner och en bättre 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN styrning av räkenskaperna. Mot bakgrund av att flera av problemen kvarstod 2020 bad kontrollkommittén att utarbeta en handlingsplan med tidsangivelser för uppföljningen av samtliga problem som framgår i Rigsrevisionens rapport. Förutom de årligt återkommande uppgifterna kommer kontrollkommittén att arbeta vidare med genomlysningen av de nordiska institutionernas olika verksamheter, inklusive en genomgång av beviljningsbreven. planerar kommittén att besöka Hus på (NLH), Nordiskt Atlantsamarbete (), Hus i (Norey) samt Nordiskt vulkanologiskt center i (NordVulk). Kommittén fortsätter att följa upp Nordiska ministerrådets åtgärdsplan med anledning av de synpunkter den danska Rigsrevisionen har haft på bristerna i både ekonomisystemet och projektadministrationen. har, som brukligt, inbjudit presidium, utskott, partigrupper och nationella delegationer att föreslå särskilda granskningsuppgifter . Kommittén avser att diskutera de förslag som har kommit in och besluta om kommande granskningar vid sitt första möte . 7Den parlamentariska (BSPC) Östersjösamarbetet på parlamentarisk nivå äger rum inom ramen för den parlamentariska (, BSPC). Konferensen hålls och samlar parlamentariker från elva nationella parlament, elva regionala parlament, , interparlamentariska organisationer samt observatörer. Den första parlamentariska Ös- tersjökonferensen arrangerades 1991 på initiativ av . Syftet med samarbetet är att främja den parlamentariska dialogen i , på såväl nationell som regional nivå, och att påverka utvecklingen av det samarbete som bedrivs av regeringarna genom Östersjöstaternas råd (, ). Målet är att främja en miljömässig och socialt hållbar utveckling i regionen. Samarbetet tjänar också som ett viktigt forum för kontakter mellan och EU:s medlemsstater i regionen och bidrar till ett ökat informationsutbyte och nätverksbyggande mellan parlamentariker från samtliga . Vid den årliga konferensen redogörs för regeringssamarbete som rör regionen, det vill säga , den nordliga dimensionen samt . Vidare behandlas situationen i regionen vad gäller samarbetet generellt och därtill specifikt på vissa valda politikområden. har främst miljö, klimat, havsfrågor, energi, turism, digitalisering, arbetsmarknad, migration och utbildning behandlats vid konferenserna. På flera av dessa områden har den parlamentariska tillsatt arbetsgrupper med uppgift att utarbeta rapporter med politiska rekommendationer. Vid konferensen antas en resolution som riktar sig till medlemsländernas regeringar, Östersjöstaternas råd () och EU. Sedan valet har en fast delegation till den parlamentariska (BSPC). Den partipolitiska fördelningen under innevarande mandatperiod är 1 (S), 1 (M), 1 (MP), 1 (M), 1 (SD). Delegationen utses av talmannen efter samråd med gruppledarna. Svenskt ordförandeskap –uni 2022 I samband med den 29:e konferensen övertog ordförandeskapet för konferensen för perioden –2021. Delegationen hade inför detta enats om ett ordförandeskapsprogram under rubriken demokrati med fyra prioriterade politikområden: •En fredlig och pålitlig grannsämja och ett intensivt samarbete som bygger på inkluderande delaktighet och tillit till det demokratiska systemet: nya sätt att engagera sig politiskt med särskilt fokus på unga och civilsamhällets roll 7 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN (BSPC) •Demokratin i ett förändrat medielandskap: digitalisering, kampen mot desinformation och falska nyheter samt skyddet för fria medier och yttrandefrihet •Anpassning till en ny demografi och de utmaningar som välfärdsmodellen ställs inför: urbaniseringen, en åldrande befolkning, bristen på arbetskraft och kopplingen till tilliten till det offentliga, social och regional jämlikhet och ungas möjligheter •Begränsa klimatförändringar, omställning och bevarande av biologisk mångfald: förtroende för staten som aktör, icke-statliga organisationers och frivilligorganisationers roll samt vikten av innovation och vetenskap. De prioriterade sakområdena har återkommande diskuterats , bland annat genom expertpresentationer i samband med de möten som konferensen har hållit samt som teman för sessionerna vid den 30:e konferensen. hölls ett digitalt seminarium på temat Demokrati i ett förändrat medielandskap på initiativ av den svenska delegationen. Cirka 60 personer deltog vid seminariet. Bland de inbjudna talarna fanns , tidigare utredare för den nationella satsningen på medie- och informationskunnighet och senior forskare vid , , journalist, , tidigare president i samt , generalsekreterare för Svenska . Seminariet öppnades av ordförande (S). (MP) modererade en del av seminariet och vice ordförande (M) höll ett avslutande anförande. Det svenska ordförandeskapet 2020–2021 var planerat att följas av ordförandeskap. meddelade att detta inte längre var möjligt, och vid ständiga kommitténs möten diskuterades möjliga alternativ.