frsrdg · H904RB1 · 2022-02-21 00:00:00 — Eftersom den strategiska planen är relevant beslutade direktionen att förlänga den strategiska planen med , till att gälla . Intern krishantering under coronapandemin Krishanteringen med anledning av coronapandemin fortlöpte . Åtgärder genomfördes löpande för att anpassa arbetet efter rådande restriktioner och rekommendationer. dominerade distansarbete, men de som behövde vara i för att bedriva kritiska verksamhet hade möjlighet att vara det. Sedan regeringen presenterade planen för att åter öppna upp samhället har anpassat verksamheten och tillåtit allt fler att arbeta från kontoret. skedde en successiv återgång till kontoret som huvudarbetsplats. Pandemin är dock ännu inte över och fortsätter att ha hög beredskap att snabbt anpassa verksamheten och sina arbetssätt till rådande omständigheter. följde löpande upp medarbetarnas arbetssituation, såväl via deras närmsta chefer som via regelbundna enkäter. Medarbetarna fick löpande information om riktlinjer för arbetsformer under pandemin via sina chefer, genom information på intranätet och vid digitala möten med ledning. arbete med att främja långsiktig hållbarhet har blivit en alltmer integrerad del i policyarbete. Det är särskilt klimatförändringarna som har varit i fokus och det finns flera skäl till detta. För det första: Klimatförändringarna och de åtgärder som sätts in för att motverka dem kommer sannolikt att påverka den ekonomiska utvecklingen. Omställningen till en mindre fossilbaserad ekonomi kan leda till stora föränd- ringar i ekonomin och i enskilda priser. Penningpolitiken syftar normalt sett inte till att påverka priser på enskilda varor som exempelvis energi. energipriserna stiger och detta leder till förväntningar om en allmän prisupp- gång och därmed inflation kan penningpolitiken behöva ta hänsyn till detta. Det penningpolitiska prognos- och analysarbetet behöver därför utvecklas för att ta hänsyn till klimatförändringarna, vilket beskrivs mer i avsnittet om pris- För det andra: Klimatförändringarna kan skapa finansiella risker. höver ta hänsyn till i sin tillgångsförvaltning, och 2018 fattades beslut om att hållbarhet ska vara en faktor i förvaltningen av valutareserven. Likaså i de tillgångsköp som genomförs som en del av penningpolitiken, se För det tredje: I arbete med finansiell stabilitet ingår att ana- lysera och övervaka risker och sårbarheter i det finansiella systemet. klimatrelaterade riskerna nu blir allt tydligare är det naturligt att de också ingår deltar aktivt i flera internationella forum där arbetet med att uppmärksamma, hantera och motverka klimatrelaterade finansiella risker Till exempel är med och leder en arbetsgrupp inom Task Force on Climate-related Financial Risks. har därtill deltagit aktivt i arbeten inom Network for Greening the () som handlar dels om klimathänsyn i den penningpolitiska implementeringen, dels om riktlinjer för centralbankers rapportering av klimatrelaterade risker. Det internationella samarbetet är av särskild vikt eftersom det krävs globala åtgärder för att effektivt bemöta hotet arbete inom området finns närmare beskrivet i avsnittet om internationellt samarbete under Bankgemensamma har en hållbarhetsstrategi. des en Klimatrapport som beskriver roll i arbetet för att motverka På samma sätt som policyarbetet successivt utvecklas för att ta hänsyn till klimatförändringar, förändras hållbarhetsredovisningen i takt med att data görs tillgängliga och metoder utvecklas. olika mått som rör det interna miljöarbetet, se tabell 1. mäter och publicerar koldioxidavtrycket från port- följ av företagsobligationer, se avsnittet . Tabell 1 Uppföljningsmått ekologiskt hållbar utveckling Utsläpp av koldioxid från tjänste- resor (ton), totalt per anställd Energiförbrukning, totalt (MWh) Energiförbrukning, totalt per an- 16,7 (0,21) 15,0 (0,21) 14,6 (0,22) ställd (MWh per kvadratmeter) Anm.: Med anställd avses här genomsnittligt antal årsarbetare. Utsläpp av koldioxid från tjänsteresor omfattar även utsläpp från tågresor. verksamhet leds av sex direktionsledamöter som utses av riksbanksfullmäktige. Fullmäktige består av representanter utsedda av . är organiserad i sju avdelningar, som i sin tur består av olika enheter. I ledningsgrupp ingår sex avdelningschefer och kommunikationschefen. gjordes en översyn av it-organisa- tion, vilket ledde till att en ny avdelning för it och digitalisering inrättades . leds av en direktion som utses av riksbanksfullmäktige. Direktionen ansvarar för bankens verksamhet, medan fullmäktige utser ledamöterna i direktionen och fastställer arbetsordning. var organiserad i sju avdelningar (se figur 2 och bilaga 1). organiseras i åtta avdelningar, efter att direktionen beslutade att it och digitalisering skulle inrättas som en egen avdelning i stället för att vara en del av avdelningen för verksamhetssupport. En ledningsgrupp bestående av cheferna för samtliga avdelningar utom internrevisionsavdelningen har till uppgift att samordna och följa upp verksamheten. Chefen för kommunikationsenheten ingår också i ledningsgruppen, och chefen för stabsavdelningen är ordförande. Riksbanksfullmäktige består av elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöter och suppleanter utses av efter allmänna val för en mandatperiod . Nuvarande fullmäktige utsågs efter valet . Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. Fullmäktige bestod av följande ledamöter: (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter var , , , (till och med ), (), , , , ClasGöran , , och . Fullmäktige utser ledamöterna i direktion och beslutar om deras löne- och anställningsvillkor. Fullmäktige fastställer också arbetsordning som anger hur övergripande organisation ska se ut och reglerar vissa lednings- och beslutsfrågor. Fullmäktige beslutar också om utformningen av sedlar och mynt. Fullmäktige lämnar förslag till om hur resultat ska disponeras och yttrar sig till i fråga om direktionsledamöternas ansvarsfrihet. Enligt förarbetena till ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank har fullmäktige dessutom till uppgift att följa och kontrollera hur bedriver sin verksamhet och hur direktionsledamöterna leder verksamheten. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande får närvara vid och yttra sig under direktionens sammanträden, men de har inte förslags- eller rösträtt. Fullmäktige har även en revisionsfunktion vars arbete utförs av externa konsulter. Direktionen samråder med fullmäktige om framställningar och formella skrivelser med förslag till och regeringen som avser ändringar i författningar eller andra åtgärder från statens sida. Fullmäktige lämnar dessutom remissyttranden inom sitt verksamhetsområde. Ordföranden och vice ordföranden lämnar vanligtvis en redovisning om fullmäktiges arbete till finansutskott. sammanträdde fullmäktige vid tio tillfällen. En redogörelse för fullmäktiges verksamhet presenteras i fullmäktiges framställning till 2021/22:RB2 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera. direktion består av sex ledamöter med mandatperioder på fem eller . Fullmäktige utser en ordförande i direktionen som ska vara chef för och minst en vice ordförande som ska vara förste vice riksbankschef. Direktionen har ett gemensamt ansvar för verksamhetens inriktning, utveckling och effektivitet. Direktionen fastställer organisation mer i detalj i Instruktionen för riksbank. Vidare fattar direktionen beslut om penning- och valutapolitiken, betydelsefulla frågor inom området finansiell stabilitet, betalningsfrågor och om . Direktionen beslutar också om strategiska mål, verksamhetsplan och budget. Riksbankschefen har i uppdrag att följa upp verksamheten mot fastställda planer och mot den beslutade budgeten. Riksbankschefen är också chef för avdelningscheferna. Direktionen fattar gemensamma beslut vid sina sammanträden. höll direktionen totalt 23 sammanträden (varav 5 penningpolitiska möten). Därutöver har direktionen fattat 18 beslut per capsulam. Direktionen ska minst lämna en skriftlig redogörelse för penningpolitiken till finansutskott. deltog direktionsledamöter i vid två öppna utfrågningar om penningpolitiken, en öppen utfrågning om finansiell stabilitet och en öppen utfrågning om till : Redogörelse för penningpolitiken 2020. bestod direktionen av följande ledamöter: är riksbankschef och ordförande i direktionen. Han tillträdde posten . har han fått sitt mandat förlängt två gånger av fullmäktige, senast fram till och med . är medlem i Europeiska () allmänna råd och förste vice ordförande i (). Han är styrelseledamot i () och valdes till vice ordförande för . Han är ordförande i Committee (BRC) och vidare representant i Internationella valutafondens (IMF) guvernörsstyrelse, ledamot i () och medlem i Finansiella stabilitetsrådet. är förste vice riksbankschef . Hon tillträdde posten som vice riksbankschef för en mandatperiod och fick ett förlängt mandat fram till och med . Hon representerar i (). Hon är även riksbankschefens ställföreträdare i ECB:s allmänna råd samt ledamot i styrelse och ledamot i dess rådgivande tekniska kommitté (ATC). Inom ramen för G20:s agenda för förbättrade gränsöverskridande betalningar leder hon en arbetsgrupp inom områdena interoperabla plattformar, stablecoins och digitala centralbanksvalutor. Vidare är ordförande i och samt medlem i Finansiella stabilitetsrådet. är vice riksbankschef. Hon tillträdde posten för en mandatperiod som löper fram till och med . Hon representerar i Nordisk-baltiska monetära och finansiella kommittén (NBMFC) och i IMF-samarbetet mellan , , och (G4). Vidare är representant i for Greening the (). Hon är även ställföreträdare i Internationella monetära och finansiella kommittén (IMFC-deputies) och ansvarar för tekniska assistans (TA). är vice riksbankschef. Han tillträdde posten för en mandatperiod . fick han ett förlängt mandat som löper fram till och med . Han representerar i Working Party 3 (WP3), (), () for Europe (RCG-E) och Bellagiogruppen. Per är vice riksbankschef. Han tillträdde posten . har han fått sitt mandat förlängt två gånger av fullmäktige, senast som löper fram till och med . Han representerar i EU:s ekonomiska och finansiella kommitté (EFK) och () inom BIS. Vidare är Per riksbankschefens ställföreträdare i . är vice riksbankschef. Han tillträdde posten för en mandatperiod och fick ett förlängt mandat som löper till och med . Han representerar i (), for Europe (RCG-E) och är han en av två ordförande för . Om en direktionsledamot vill ta ett sidouppdrag vid sidan om anställningen vid ska detta godkännas av fullmäktige och prövas . är invald som ledamot i (Iva). Uppdraget är vilande. Han är även styrelseordförande i . är ”research fellow” vid och ingår även i en referensgrupp för ett projekt inom för studier i offentlig ekonomi (). är ledamot i skattevetenskapliga forskningsrådet och Skatteakademien. Därutöver är han affilierad till och . sitter med i , ett rådgivande organ i . Ett fast penningvärde – prisstabilitet Efter det kraftiga fallet i BNP 2020 skedde det en stark återhämtning . Enligt prognos kommer BNP att öka . Inflationen (KPIF), som också föll kraftigt , steg och var i genomsnitt . Penningpolitiken inriktades på att stödja den ekonomiska återhämtningen och att få inflationen varaktigt nära inflationsmålet. hölls reporäntan kvar på och tillgångsköpen fortsatte. Pandemin fortsatte att påverka den ekonomiska aktiviteten runt om i världen även 2021. I började dock effekterna av pandemin att mildras och när smittspridningen minskade och allt fler blev vaccinerade. Flera restriktioner började också avvecklas, vilket förbättrade förutsättningarna för en uppgång i efterfrågan. Efter förra årets kraftiga nedgång i BNP, skedde en stark återhämtning i , men också i omvärlden. De kraftiga BNP-fallen under pandemins inledning återhämtades i stort sett . Återhämtningen gick dessutom något snabbare än väntat (se diagram 1 och 2). Pandemin påverkade den ekonomiska aktiviteten på flera sätt, bland annat genom större variationer i efterfrågan på såväl varor som tjänster och mer ansträngda globala leveranskedjor. Dessutom begränsades produktion och varuhandel av brist på insatsvaror, som halvledare, och av fraktbolagens svårigheter att möta efterfrågan. På många håll uppstod även flaskhalsar i tjänsteproduktionen. Svårigheterna att möta efterfrågan på varor ledde till uppgångar i råvaru- och transportpriser. Detta medförde, med viss fördröjning, att också producentpriserna steg. Det började även synas tecken på att konsumentpriserna för till exempel varor steg snabbare, även om det fanns skillnader mellan olika länder. I påverkades konsumentpriserna huvudsakligen av de snabbt stigande energipriserna. Inflationen (KPIF) blev högre 2021 än den varit , men rensat för energipriser var uppgången måttligare (se diagram 3). Variationerna i KPIF var förhållandevis stora . De tvära hade börjat när pandemin bröt ut, bland annat till följd av svängningar i energipriserna och förändrade konsumtionsmönster. Med tanke på att den ekonomiska aktiviteten minskade så kraftigt och inflationen föll så snabbt i början av pandemin var de långsiktiga inflationsförväntningarna påfallande stabila, även om de marknadsbaserade inflationsförväntningarna sjönk . Fallet blev dock kortvarigt och var dessa förväntningar en bit strax (se diagram 4). Inflationsförväntningarna enligt enkätmätningar sjönk också , men ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET var tillbaka på . Den samlade bilden visar alltså att de långsiktiga inflationsförväntningarna var nära inflationsmålet på . Den svenska kronan försvagades kraftigt i samband med pandemiutbrottet, men försvagningen var tillfällig och kronan förstärktes under resterande delen av 2020 när riskviljan ökade och utvecklingen stärktes på de finansiella marknaderna. var kronans utveckling stabilare med relativt små rörelser (se diagram 5). Diagram 1 BNP-tillväxten i procentuell förändring Anm.: Diagrammet visar den senaste utfallsserien, vilken kom efter prognos . Streckade linjer avser prognos respektive . Källor: SCB och . ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Diagram 2 BNP-tillväxten i omvärlden Anm.: BNP i omvärlden är sammanvägd med vikterna i kronindex (KIX). Streckade linjer avser prognos respektive . Källor: Nationella källor och . Diagram 3 KPIF och KPIF exklusive energi Anm.: KPIF är konsumentprisindex (KPI) med fast ränta. Streckade linjer avser prognos . Källor: SCB och . 2021/22:RB1 ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Diagram 4 Långsiktiga inflationsförväntningar 5 år-5 år, inflationskompensation Penningmarknadens aktörer, , Prospera Samtliga aktörer, , Prospera Anm.: Inflationskompensationen avser en femårig period med start , räknad utifrån obligationsräntor. Både inflationskompensationen och förväntningarna från Prospera avser KPI. Källor: Kantar Prospera och . Diagram 5 Kronans nominella växelkurs mot KIX, euron och amerikanska dollarn Index, = 100 Anm.: KIX (kronindex) är ett viktat genomsnitt mot valutor i 32 länder som är viktiga för handel med omvärlden. Ett högre värde indikerar en svagare växelkurs. Källor: Nationella källor och . ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Penningpolitiken och penningpolitiska möten direktion höll fem penningpolitiska möten . I anslutning till dessa publicerades en penningpolitisk rapport med prognoser för inflationen och den ekonomiska aktiviteten samt motiveringar till de penningpolitiska besluten. Penningpolitiken 2021 inriktades på att stödja den ekonomiska återhämtningen efter den kraftiga nedgången och att få inflationen varaktigt nära inflationsmålet. lanserade ett omfattande program för tillgångsköp i penningpolitiskt syfte för att motverka de negativa ekonomiska konsekvenserna av pandemin. Programmet har justerats ett antal gånger . utökades beloppet i programmet från 500 och förlängdes till . Programmet innefattade omfattande köp av svenska statsskuldväxlar och statsobligationer, obligationer utgivna av svenska kommuner och regioner samt Kommuninvest i (kommunobligationer), säkerställda obligationer utgivna av samt obligationer och certifikat utgivna av svenska ickefinansiella företag. Diagram 6 visar tillgångsköpen för och diagram 7 visar hur och andra större centralbankers balansräkningar har blivit allt större till följd av omfattande tillgångsköp. I diagram 8 visas reporäntan och reporäntebanan vid de ordinarie penningpolitiska beslutstillfällena. På det första penningpolitiska mötet lämnades reporäntan oförändrad på . Tillgångsköpen inom ramen om och erbjudandet om likviditet inom alla de program som lanserades fortsatte för att ge stöd åt återhämtningen och inflationen. Inför det penningpolitiska mötet fortsatte den ekonomiska återhämtningen, även om direktionen bedömde att det skulle dröja innan inflationen mer varaktigt skulle vara nära målet på . På mötet beslutades att penningpolitiken behövde vara fortsatt expansiv för att stödja ekonomin och inflationen. Reporäntan och dess bana låg kvar oförändrad på , som tillgångsköpen och erbjudandet om likviditet fortsatte. och fortsatte återhämtningen i god takt, men direktionen framhöll att pandemin ännu inte var över. Återhämtningen gick i olika takt i olika delar av världen och det kunde uppstå nya varianter av viruset med risker för bakslag. Den svenska ekonomin utvecklades starkt men inflationstrycket var fortfarande måttligt. Vid det penningpolitiska mötet beslutades om oförändrad reporänta på och att banan för reporäntan skulle ligga på denna nivå . Det beslutades också att det skulle köpas obligationer till ett sammanlagt nominellt belopp om . Det innebar att köptakten fortsatte att trappas ned men att ramen för köpen på skulle komma att utnyttjas fullt ut fram till slutet av 2021. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Den globala ekonomiska återhämtningen fortsatte under sommarmåna- derna, även om risken för nya bakslag till följd av pandemin kvarstod. tillväxten var hög i såväl som omvärlden. varit oväntat hög , till stor del på grund av snabbt sti- Det fanns flera orsaker till att energipriserna steg, men en viktig sådan var att nivåerna i vattenmagasinen i och var ovan- ligt låga för årstiden. upp, men direktionen betonade att penningpolitiken bör se igenom effekter som tillfälligt påverkar inflationen. Penningpolitiken behövde vara fortsatt ex- pansiv för att inflationen mer varaktigt skulle ligga nära målet. politiska mötet beslutade direktionen att hålla reporäntan oförändrad på , och man bedömde att räntan skulle vara kvar på den köpa värdepapper under återstoden av 2021 enligt tidigare beslut och progno- sen var att innehavet skulle vara ungefär oförändrat . beslutade också att vissa lånefaciliteter som lanserades under pandemin nu skulle avslutas och att återställa kraven på de säkerheter som bankerna måste lämna när de lånar från . Inflationen rensad för energipriser väntades fortsätta att stiga något inför det penningpolitiska mötet och vara strax till slutet För att inflationen ska vara nära inflationsmålet på lite sikt bedömdes att penningpolitiken behövde ge fortsatt stöd till ekonomin. penningpolitiska mötet beslutades därför att behålla repo- Direktionen beslutade också att under första kvartalet 2022 skulle köpa obligationer för för att kom- pensera för kommande förfall. Man beslutade också att köpa svenska stats- skuldväxlar till ett sådant sammanlagt nominellt belopp att inne- hav av statsskuldväxlar upprätthålls på en nivå kring . rektionens prognos var att innehavet av värdepapper kommer att vara ungefär oförändrat , vartefter det gradvis minskar, och att reporäntan höjs ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Anm.: Statspapper innefattar köp av såväl obligationer som växlar utgivna av staten medan företagspapper avser köp av obligationer och certifikat utgivna av företag. Diagram 7 Balansomslutningens storlek i förhållande till BNP hos olika centralbanker Anm.: BNP beräknas som summan av innevarande kvartal och de tre föregående kvartalen. som BNP ännu inte publicerats används den senast publicerade BNP-statistiken. Källor: , , Federal Reserve, nationella källor, SCB och . 2021/22:RB1 ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Diagram 8 Reporäntan och reporänteprognoser 2021 Anm.: Den heldragna linjen är utfall (dagsdata), och de streckade linjerna är prognoser (kvartalsmedelvärden). Prognoserna för februari, april, är identiska. penningpolitik utvärderas av finansutskott. Som underlag till utvärderingen sammanställer för penningpolitiken, vilken publiceras som utvärderas. Redogörelsen överlämnas alltså till . I redogörelsen ingår bland annat en beskrivning av måluppfyllelse och den ekonomiska utvecklingen . Målet för penningpolitik är att stabilisera inflationen runt inflationsmålet. Den ska stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken i syfte att uppnå en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. bedriver därmed vad som brukar kallas för en flexibel inflationsmålspolitik. En viktig förutsättning för att kunna ta hänsyn till andra faktorer än inflationen är att förtroendet för inflationsmålet upprätthålls. Inflationen och den ekonomiska aktiviteten utsätts dock ständigt för oväntade störningar, som det kan ta tid att motverka. Det betyder att avvikelser från det siffersatta inflationsmålet enskilda år snarare är regel än undantag. Den genomsnittliga inflationen (KPIF) var 2019 strax under målet på medan den föll kraftigt till , på grund av pandemin och kraftigt fallande energipriser (se tabell 2). Utfallet 2021 var dock högre och blev . Rensat för energipriser (KPIF exklusive energi) blev inflationsuppgången måttligare och landade på , det vill säga något ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET under målet och på ungefär samma nivåer som 2019 och 2020. En stor del av ökningen i KPIF berodde med andra ord på stigande energipriser. Tabell 2 Jämförelse mellan olika inflationsmått Årlig procentuell förändring, årsgenomsnitt Anm.: KPIF är konsumentprisindex (KPI) med fast ränta. Källa: SCB. Den flexibla inflationsmålspolitiken innebär att utöver att stabilisera inflationen på också strävar efter att stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken. I praktiken innebär det att försöka stabilisera den ekonomiska aktiviteten runt en trendmässig bana. Det finns dock inte ett entydigt mått som perfekt kan fånga den ekonomiska aktivitetens avvikelse från trend. gör därför en bedömning utifrån flera olika mått. De viktigaste är BNP-gapet, timgapet och sysselsättningsgapet (som visar BNP:s, arbetstimmarnas och sysselsättningens avvikelser från sina respektive trendmässiga banor). Enligt de viktigaste måtten på den ekonomiska aktiviteten var den lägre än normalt under större delen av 2021 (se diagram 9). Aktiviteten steg dock och var den nära en normal nivå. Systemet med korttidspermitteringar dämpade nedgången i sysselsättningen under pandemin och förhindrade en större ökning av antalet konkurser. Men det innebar också att antalet arbetade timmar i ekonomin föll mer än sysselsättningen, eftersom permitterad personal gick ned i arbetstid som de fortfarande var sysselsatta. Detta var skälet till att nedgången i BNP- gapet blev större än nedgången i sysselsättningsgapet. Arbetslösheten dröjde sig kvar på en förhöjd nivå trots att efterfrågan växte (se diagram 10). Pandemin innebar att det blev svårare för vissa grupper att komma in på eller återvända till arbetsmarknaden, bland annat för att de redan hade varit arbetslösa . Arbetskraftsdeltagandet föll i början av pandemin men återhämtade sig förhållandevis snabbt. Sysselsättningsgraden är inte tillbaka på nivån som rådde strax före pandemiutbrottet. Men det kan vara en konsekvens av att SCB gjort förändringar i den arbetskraftsundersökning som ligger till grund för statistiken. Justeras sysselsättningsgraden för den uppskattade effekten av dessa förändringar har den återhämtat sig, vilket också stöds av annan statistik såsom kortperiodisk sysselsättningsstatistik. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Diagram 9 BNP-, sysselsättnings- och timgap