frsrdg · H904RB1 · 2022-02-21 00:00:00 — Denna typ av experthjälp brukar kallas teknisk assistans. samarbetade med centralbankerna i och samt med den palestinska monetära myndigheten. experter deltog i ett femtontal digitala workshops och seminarier och därtill ett stort antal bilaterala videokonferensmöten inom ramen för detta arbete. Verksamheten finansierades med medel från Sida. ansvarar för tekniska assistans. Pandemin präglade kommunikationsarbete också . Den penningpolitiska kommunikationen fokuserade på att förklara hur penningpolitiska åtgärder – i form av tillgångsköp och nollränta – gett stöd åt den ekonomiska återhämtningen och bidragit till att värna förtroendet för inflationsmålet. Kommunikationen om finansiell stabilitet tog fasta på att och andra myndigheters åtgärder bidrog till att kunde undvika en finanskris och till att det finansiella systemet fungerat väl, men betonade också att riskerna för den finansiella stabiliteten var förhöjda. bankens hållbarhetsarbete inom penningpolitik, finansiell stabilitet och ka- pitalförvaltning sammanfattades i en ny Klimatrapport. lyfte också fram roll på betalningsmarknaden och utvecklingen fortsatte att i olika former publicera bankens ana- På webbplatsen presenteras samtliga publika- tioner i fulltext. Flertalet av dessa publiceras på både svenska och engelska. På webbplatsen publicerar också pressmeddelanden, tal och artik- lar samt protokoll från direktionens och riksbanksfullmäktiges sammanträden. Kommunikation i nya former är en av fem prioriteringar i stra- Strategin fokuserar på att utveckla möten och kommunikation med allmänheten, särskilt dialogen med unga vuxna. i högre utsträckning kommunicera i digitalt format resulterade i ett digitalt öp- pet hus kallat ”Hemma hos ” där allmänheten hade möjligheten att följa med in bakom kulisserna i Riksbankshuset. också det nya formatet #FrågaRiksbanken, där allmänheten via Facebook kan ställa frågor till riksbankschefen. samarbete med Calling för att öka kunskapen om ekonomipriset. bidrog till ett fortsatt stort intresse för officiella konton på sociala medier som Linkedin, Twitter och Facebook. Fortsatt högt förtroende för För att följa hur förtroendet för utvecklas hos olika målgrupper och hos allmänheten använder regelbundet externa undersök- Kantar mäter anseendet för svenska myndigheter. akademins Förtroendebarometer, liksom , mäter och jämför förtroendet för ett antal olika institutioner och organisationer i . Under inledningen av 2021 visade mätningen från Medieakademin att all- mänheten hade ett rekordhögt förtroende för . Knappt två av tre svarade att de hade ett högt eller mycket högt förtroende för när förtroendefråga till en webbpanel, representativ för allmänheten, visade också en förtroendeökning under årets första månader, som sedan sjönk tillbaka Den genomsnittliga andelen av de tillfrågade som svarade att de hade ett mycket eller ganska stort förtroende för sätt att sköta sitt arbete var , något högre än 2020. Anseendeindex som genomfördes visade på en fortsatt hög notering för Mediernas rapportering om minskade något i omfattning under 2021 jämfört med föregående år. Genomslaget i medierna för budskapet i de penningpolitiska rapporterna nådde upp till den målsatta nivån. Den interna kundundersökningen visade att medarbetare är nöjda med stödet när det gäller områden som kontorsservice, fastighetsärenden, lokalvård och diarieföring. När det gäller it-stödet har nöjdheten ökat markant jämfört med föregående år. it-verksamhet är under ständig utveckling och beslutade därför om en ny it- och digitaliseringsstrategi och en ny it- och digitaliseringspolicy. I de nya dokumenten finns ett tydligare fokus på it-säkerhet och innovation. Beskrivningarna här blir ett stöd i arbetet att långsiktigt utveckla verksamheten i linje med övergripande mål. It- och cybersäkerhet blir alltmer relevant till följd av digitaliseringen. Un- der året arbetade tillsammans med sina leverantörer med att ytterligare stärka skyddet mot it- och cybersäkerhetshot. Till följd av pandemin vidareutvecklade också möjligheterna att arbeta på distans. Bland annat användes nya mötesformer i hybridformat vid direktions- och personalmöten. arbetade vidare med att kartlägga hur säkerhetsskyddade och samhällsviktiga verksamheter och system kan upprätthållas under gråzon och höjd beredskap. När det gäller fastighetsrelaterade frågor såg över de fysiska förutsättningarna för kontantdepåer. Olika anpassningar av och underhåll i lokalerna på pågick också . iordningställde även lokaler åt BIS i samband med etableringen av i . arbetade med att stärka avtalsförvaltningen på myndigheten genom riktade utbildningssatsningar till både avtalsansvariga och avtalsförvaltare. fick ett stort antal nya medarbetare. Vid utgången av 2021 sysselsatte 444 medarbetare (416 årsarbetskrafter) jämfört med 403 medarbetare (373 årsarbetskrafter) vid utgången av 2020. Medelåldern är och andelen kvinnor och män är . På chefstjänsterna är andelen kvinnor och män . strävar efter att vara en attraktiv arbetsplats som kännetecknas av professionellt ledarskap och med en arbetsmiljö som främjar medarbetarnas utveckling, motivation, arbetsglädje och effektivitet. På grund av pandemin arbetade merparten av medarbetare mestadels hemifrån , vilket innebar att det behövdes digitala kommunikationskanaler gemensamma för chefer och medarbetare. Genom digitala chefsforum och ledarskapsprogram arbetade chefer med ledarskaps- och arbetsmiljöfrågor med särskilt fokus på att leda på distans med ett coachande förhållningssätt. För de nya medarbetarna blev stora delar av introduktionen digitaliserad och genomfördes i en introduktionsportal. genomförde flera digitala inspirationsföreläsningar inom motiva- tion, digitala och effektiva möten, det nya gränslösa arbetslivet, återhämtning Eftersom många arbetade hemma ägnade mycket tid åt att un- dersöka, åtgärda och förbättra arbetsmiljön för alla medarbetare. genomförde två så kallade pulsmätningar för att följa upp hur medarbetarna Svaren användes för att stärka och förbättra både den fysiska och den psykosociala arbetsmiljön. genomfördes också två medarbetarundersökningar, så kallade halvårsmätningar, inom ramen för strategiska prioritering Ut- Mätningarna gav indikatorer på hur utveck- las när det gäller strategisk kompetensförsörjning, inkluderande arbetsmiljö och effektiva arbetsformer. Det övergripande resultatet för vi- sade en mindre nedgång jämfört med tidigare, där totalindex minskade från 73 till 71 (indexmålet ligger på 70). Det övergripande resultatet under andra halv- visade en uppgång till 73. införde en prövoperiod med distansarbete för att ta till vara på det flexibla och digitala arbetssätt som utvecklades under pandemin. Möjligheten att distansarbeta för- väntas göra mer attraktiv som arbetsgivare och utgöra en konkur- rensfördel såväl i rekryteringar som när det gäller att behålla medarbetare. I och med coronapandemin har mycket förändrats när det gäller vårt sätt att arbeta. startade projektet hållbara arbetsformer med syftet att säkerställa att vi i en föränderlig framtid kan utföra våra arbetsuppgifter på ett sätt som är hållbart . Det handlar om att få till välfungerande arbetsplatser, både på kort och på lång sikt, hitta nya arbetssätt, mötesformer och verktyg, ge möjlighet till en mix av kontors- och hemarbete (inom givna ramar) och att stärka vår kultur och sociala sammanhållning. genomfördes en medarbetarenkät om önskemål, behov och förväntningar på framtida arbetsformer. Chefs- och medarbetarintervjuer utfördes och workshops anordnades. Genom kontinuerlig omvärldsbevakning och dialog med organisationer i vår när- och omvärld drog vi nytta av lärdomar och teknik som finns hos andra. Även forskningen inom området framtidens arbetsplats följdes noga och föreläsningar för medarbetarna anordnades. Nya arbetsformer och ny teknik testades och utvärderades. Projektet genomfördes i nära samarbete med den löpande verksamheten, framför allt inom HR, it och fastighet. fortsätter arbetet med vårt framtida kontor och våra framtida arbetsformer. Bland annat behöver vi undersöka hur vi kan anpassa lokalytor och arbetsmiljö till våra framtida behov. Den förändringsprocess är inne i ställer nya krav på ledar- och medarbetarskap inom organisationen. Chefer och medarbetare kommer därför att utbildas i vad kommande förändringar innebär. Vi kommer också kontinuerligt att fortsätta att testa och utvärdera de nya arbetsformerna och den nya tekniken som vi inför. Intern styrning och kontroll Direktionen är ytterst ansvarig för intern styrning och kontroll (ISK) och fastställer övergripande policyer och vissa regler som styr verksamheten. Riskenheten ansvarar för att utvärdera den interna styrningen och kontrollen utifrån en förutbestämd bedömningsmodell. Denna består av fem komponenter med 20 underliggande faktorer som konkretiserar vad som behöver finnas på plats för att ska få en god intern styrning och kontroll. De fem komponenterna är styr- och kontrollmiljö, riskanalys, kontrollmekanismer, information och kommunikation samt uppföljning och utvärdering. Faktorerna utvärderas utifrån uppbyggnad, dokumentation och implementation. Även internrevisionsavdelningen granskar utvalda delar av verksamheten och deras utvärderingar utgör underlag till riskenhetens totala ISK-bedömning. bedömde riskenheten fem faktorer som bristfälliga. För dessa finns det nu handlingsplaner. I enlighet med bestämmelserna i riksbankslagen presenterar direktionen i årsredovisningen sin bedömning av om den interna styrningen och kontrollen har varit betryggande. Se vidare sidan 126. Hanteringen av risker ska säkerställa att verksamheten bedrivs enligt kraven på intern styrning och kontroll i riksbankslagen: effektivt och enligt gällande rätt. Verksamheten ska redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt och ska dessutom hushålla väl med statens medel. Operativa risker definieras som risken för förluster på grund av icke ändamålsenliga eller otillräckliga interna processer och rutiner, mänskliga fel, felaktiga system eller externa händelser. Hantering av operativa risker innefattar att identifiera, värdera, hantera och rapportera risker. Ansvarsfördelningen ska följa principen om tre ansvarslinjer som beskrivs i Policy för intern styrning och kontroll. Det innebär att riskenheten, som är andra ansvarslinjen, definierar ramar och metoder för riskhanteringen medan verksamheten i första ansvarslinjen äger riskerna och ansvarar för att löpande säkerställa att dessa hanteras ändamålsenligt. Den tredje ansvarslinjen består av en oberoende internrevisionsfunktion, direkt underställd direktionen, som bland annat ska utföra en regelbunden granskning av såväl ledning som interna kontroller, kontrollfunktionernas arbete och Internrevisionens arbete syftar även till att bidra till bestående förbättringar i verksamheten. Inom ramen för arbete med att hantera operativa risker på ett effektivt sätt arbetade fram, samt beslutade om, en Denna ska säkerställa att alla operativa risker som är för- knippade med en väsentlig verksamhetsförändring identifieras, bedöms och vid behov hanteras innan förändringen genomförs. finansiella risk- och investeringspolicy beslutas av direktionen och fastställer de yttre ramarna för hanteringen av de finansiella risker som uppstår i förvaltningen av tillgångar och skulder. De finansiella riskerna utgörs av marknadsrisk, kreditrisk och likviditetsrisk. Uppföljningen av dessa risker sker främst inom avdelningen för marknader, som ansvarar för den dagliga riskkontrollen, medan riskenheten ansvarar för en övergripande och oberoende riskkontroll. genomför regelbundet stresstester för att mäta hur känsliga finansiella tillgångar och skulder är för oväntade marknadshändelser. Stresstesterna visar hur mycket värdet kan förändras om ett visst hypotetiskt eller historiskt scenario inträffar. Även inneburit en avmattning i coronakrisens intensitet, fortsatte bland annat att erbjuda lättnader i säkerhetskraven i , likviditetsstöd i SEK och USD, lån till banker för vidareutlåning till företag och att köpa bostads-, kommun- och företagsobligationer och företagscertifikat. Syftet var att bibehålla styrkan i den svenska ekonomin . Åtgärderna innebar att det var nödvändigt med skärpt fokus på riskhanteringen. De nytillkomna tillgångsslagen likväl som storleken på balansräkningen medförde att de finansiella riskerna ökade. Bedömningen är dock att motståndskraft mot oförutsedda förluster är god. I samband med att under pandemin började köpa företagsobligationer i penningpolitiskt syfte inleddes ett arbete för att ta fram tydligare och mer ändamålsenliga etiska regler. Under den årliga översynen av interna styrdokument såg vi ett behov av att se över reglerna i deras helhet. Vi började därför en omfattande revidering med syftet att minska utrymmet för tolkningar som skulle kunna öka risken för regelöverträdelser. Under det inledande arbetet var målet främst att minska riskerna för missbruk av insiderinformation, men utökades revideringen till att även omfatta frågor om intressekonflikter och jäv. Arbetet med de nya etiska reglerna pågår och beräknas vara klart under första tertialet 2022. Utöver detta genomförde /2021 en rad olika informations- och utbildningsinsatser för att öka förståelsen för reglerna och därigenom undvika överträdelser framöver. Utbildningsinsatserna kommer att fortgå . arbete med dataskyddsfrågor hade fokus på förebyggande insatser och utbildning, och därigenom ökade kunskapen och medvetenheten om dataskyddsfrågor i hela verksamheten. Dataskyddsombudets arbete med att övervaka regelefterlevnaden inom fortgick men kommer att kunna prioriteras i större utsträckning . Arbetet med att etablera en grundläggande nivå av dataskydd i verksamheten kommer att fortgå . Stärkt beredskap är en av fem strategiska prioriteringar. Inom omfattar begreppet beredskap både krisberedskap och totalförsvar. Krisberedskap består av incident-, kontinuitets- och krishantering medan totalförsvar består av civilt och militärt försvar. krisberedskap, tillsammans med ett väl fungerande säkerhetsskyddsarbete, utgör grunden för arbete med att säkerställa förmågan att hantera fredstida kriser, höjd beredskap och krig. Krisberedskap och civilt försvar fortsatte arbetet med att stärka de interna förutsättningarna för att bedriva samhällsviktig verksamhet såväl under fredstida kriser (krisberedskap) som under höjd beredskap eller krig (civilt försvar). En viktig del i detta arbete är att ta vara på lärdomar och erfarenheter från coronapandemin. Hanteringen av coronapandemin visade att vi behöver säkerställa snabba beslut och en effektivare samordning över avdelningsgränser. Likaså behöver vissa roller tydliggöras och renodlas såväl i normalläge som i krisläge. Därför tog direktionen beslut om vissa revideringar av instruktion. Dessa syftade till att –förtydliga direktionens roll när det gäller beslut om inriktning, strategi och mål för krisberedskapen och att klargöra att det är direktionen som beslutar om principiellt viktiga ställningstaganden i krishantering –stärka stabschefens roll när krisledningen är aktiverad genom att utöka beslutsmandatet –inrätta en permanent krisledningsstab som stöttar stabschefen i samordningen av krisberedskap. Därtill beslutade stabschefen att inrätta en beredskapskommitté för att stärka samordningen av beredskapsfrågor. öppnade ett kontanthanteringskontor i som kan användas för att lämna ut sedlar vid fredstida krissitua- fortsatte förberedelserna inför det föreslagna utökade ansvaret för allmänhetens möjligheter att göra betalningar även i fredstida krissitua- tioner och vid höjd beredskap som är en del av den nya riksbankslagen. är en del av totalförsvar och deltar därför aktivt i pla- neringen för det civila försvaret. Internt pågår arbetet med att analysera hur samhällsviktiga verksamhet ska bedrivas under höjd beredskap och myndigheten förbereder även för krigsplacering av personalen. deltar i arbetet med den sammanhängande totalförsvarsplane- ringen och arbetar där tillsammans med sju andra myndigheter inom det finan- ökade balansomslutning med . Ökningen förklaras främst av fortsatta köp av värdepapper i svenska kronor som gjorts i penningpolitiskt syfte. Dessa köp har finansierats genom ökad inlåning i form av inlåningsfacilitet och emitterade skuldcertifikat. Valutareserven ökade med framförallt på grund av högre marknadsvärden till följd av svagare krona. Fordringarna på IMF ökade med främst till följd av att IMF gjorde en ny generell tilldelning av SDR vilket även påverkade skuldposten Motpost till särskilda dragningsrätter. Skulden till Riksgälden har minskat med till följd av att tre lån gått till förfall. Dessa lån förnyades inte enligt beslut om en egenfinansierad valutareserv. minskade posten Eget kapital med på grund av vinstutdelning på och omföring av föregående års resultat i enlighet med beslutad vinstdisposition. I tabellen nedan presenteras balansräkning och dess förändring jämfört med föregående år i sammandrag. För att undvika avvikelser vid jämförelse med de balansräkningsposter som presenteras under avsnittet har upplupen ränta fördelats ut på respektive tillgångs- och skuldpost. Strukturella transaktioner (FFL och )2 Penningpolitiska värdepapper i svenska kronor Utelöpande sedlar och mynt Skuld till Riksgälden i utländsk valuta3 Motpost till särskilda dragningsrätter 1.Posten Valutareserv består av ”Banktillgodohavanden, lån och värdepapper” som i balansräkningen redovisas under rubriken ”Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför ”. 2FFL = Funding for lending d.v.s. Lån till banker för vidareutlåning till företag. = Extraordinary operations lending d.v.s. månadsvisa marknadsoperationer på längre löptid i kronor. 3Skulden till Riksgälden redovisas i balansräkningen under posten ”Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i ”. resultat uppgick enligt resultaträkningen till –vilket är bättre resultat jämfört med föregående år. Resultatförbättringen förklaras främst av att valutainnehav skrevs ned med föregående år till följd av kronförstärkningen det året, medan kronförsvagningen bidrog till att det inte fanns något nedskrivningsbehov vid utgången av 2021. Totalavkastningen avseende tillgångsförvaltningen uppgick till vilket är högre än . Det förklaras främst av att valutatillgångar ökat i värde till följd av att den svenska kronan försvagats se utförligare förklaring av tillgångsförvaltningens resultat i avsnittet . Av tabellen nedan framgår vilka resultaträkningsposter som ingår i tillgångsförvaltningens resultat. Där framgår även att förändringen avseende orealiserade vinster och förluster som redovisas på värderegleringskontot i balansräkningen behöver läggas till det redovisade resultatet för att det ska motsvara tillgångsförvaltningens resultat. Förvaltningskostnaderna uppgick till –vilket motsvarar av årsbudgeten. Nettoresultat av finansiella transaktioner Förändring på värderegleringskonto i balansräk- Återläggning förändring på värdereglerings- balansräkning och resultaträkning har upprättats enligt riksbankslagen med tillämpning av Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank som senast uppdaterades av direktionen (dnr 2020-0691) och trädde i kraft . Reglerna för löpande bokföring hänvisar till förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring, och reglerna för årsredovisning hänvisar till Europeiska centralbankssystemets riktlinje för redovisning, (EU) 2016/2249 (ECB/2016/34) ändrad enligt (EU) 2019/2217 (ECB/2019/34) samt (EU) 2021/2041 (ECB/2021/51). Regeluppdateringen som gjordes 2021 avsåg endast några förtydliganden som inte innebar någon ändring av redovisning. ska enligt 10 kap. 3 § riksbankslagen i de delar som är aktuella tillämpa Europeiska centralbankssystemets (ECBS) riktlinje för redovisning. Det är som beslutar om ECBS:s riktlinje för redovisning, och och monetär inkomst () rapporterar till vad gäller utveckling, tillämpning och genomförande av denna riktlinje. Vid tolkning av redovisningsriktlinjen ska hänsyn tas till riktlinjens förarbeten, generella redovisningsprinciper och god redovisningssed. avviker från ECBS:s redovisningsriktlinje på följande punkter: •I uppställningsformen för balansräkningen har begreppen ”euro” och ”euroområdet” ersatts med ”svenska kronor” respektive ”” eftersom inte har infört euro som betalningsmedel. •Avskrivningstiden för byggnader uppgår till i stället eftersom bedöms bättre spegla den faktiska livslängden för byggnader. Mindre avvikelser finns även för andra anläggningstillgångar. •Riksbankens beloppsgräns för aktivering av anläggningstillgångar är ett halvt prisbasbelopp i stället för , vilket motiveras av att en lägre aktiveringsgräns bedöms ge en bättre kontroll över anläggningstillgångar. •Undervärden på diskonteringspapper med löptid vid förvärvstillfället amorteras linjärt i stället för enligt internräntemetoden. Avvikelsen motiveras av att den bedöms ge en mer transparent redovisning av amorteringarna, och dessutom medför den att amorteringar för samtliga värdepapper redovisas på samma sätt. Avvikelserna från ECBS:s redovisningsriktlinje framgår av Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank. Kassaflödesanalysen presenteras som en del av årsredovisningen, vilket inte är ett krav enligt ECBS:s redovisningsriktlinje. Analysen har tagits fram med vägledning av den internationella redovisningsstandarden IAS 7. Avvikelsen motiveras av att kassaflödesanalysen tillför värdefull information om framför allt resultatet och förändringen i likvida medel. Inget byte av redovisningsprinciper har gjorts . Följande grundläggande redovisningsprinciper har tillämpats: •Redovisningen ska återspegla den ekonomiska verkligheten och präglas av öppenhet. •Värderingen av tillgångar och skulder liksom resultatavräkningen ska präglas av försiktighet. •Avvikelser från redovisningsprinciperna får endast förekomma om det är rimligt att betrakta sådana avvikelser som oväsentliga totalt sett mot bakgrund av bokslut. •Kriterierna för värdering av balansräkningsposter och för resultatavräkning ska tillämpas konsekvent. •Vid värderingen av tillgångar och skulder ska det förutsättas att verksamheten kommer att fortsätta. •Inkomster och utgifter ska redovisas som intäkter och kostnader under den redovisningsperiod då de intjänas eller uppkommer oavsett tidpunkten för betalning. •Tillgångar och skulder ska justeras så att hänsyn tas till händelser som inträffar mellan räkenskapsårets utgång och den dag då direktionen godkänner årsredovisningen, förutsatt att dessa händelser har påverkat värdet på tillgångarna eller skulderna per bokslutsdagen. Redovisning av tillgångar och skulder Tillgångar och skulder redovisas i balansräkningen endast om det är sannolikt att ett eventuellt framtida ekonomiskt resultat med anknytning till tillgången eller skulden kommer att utgöra ett flöde till eller från och om i princip alla risker och rättigheter med anknytning till tillgången eller skulden har överlåtits till eller från . Valutatransaktioner och värdepapperstransaktioner bokförs i balansräkningen på likviddagen. Realiserade vinster och förluster från nettoförsäljningar bokförs på affärsdagen. 2021/22:RB1 REDOVISNINGSPRINCIPER Avsättning för finansiella risker Avsättning för marknads-, likviditets- och kreditrisk får göras med utgångspunkt i en motiverad skattning av riskexponeringen. Guld och värdepapper värderas till de marknadsvalutakurser och marknadspriser som råder på bokslutsdagen. Nedanstående valutakurser användes för omvärdering . I tabellen nedan har kurserna avrundats till fyra decimaler. Källa: Bloomberg. Fordringar, tillgodohavanden och skulder värderas till det nominella värdet. Belopp i utländsk valuta omräknas till bokslutsdagens valutakurs med undantag för fordringar och skulder som redovisas under posterna Övriga tillgångar och Övriga skulder. Dessa värderas till affärsdagens valutakurs. Aktier och andelar värderas till anskaffningsvärdet.