frsrdg · H904NR1 · 2022-03-16 00:00:00 — Eftersom inget parlament med kort varsel hade möjlighet att förbereda sig inför ordförandeskapet ställdes frågan till den svenska delegationen om möjligheten att förlänga det svenska ordförandeskapet till 2022. Delegationen ställde sig positiv till förslaget, och efter samråd mellan talman och gruppledare som ställde sig bakom detta, fattades beslutet av ständiga kommittén att det svenska ordförandeskapet för BSPC förlängs för att även omfatta perioden –. Den 30:e parlamentariska var planerad att äga rum den 29–i under svenskt ordförandeskap. Med anledning av covid-19-pandemin ersattes konferensen av en digital konferens som hölls . Temat för konferensen var Hållbar demokrati – att möta en värld i förändring, och konferensen samlade cirka 190 deltagare. Det svenska ordförandeskapet hade under sin ordförandeskapsperiod bland annat prioriterat stärkt samarbete och fredlig grannsämja, demokrati i ett förändrat medielandskap och klimatförändringar och biologisk mångfald. Dessa frågor återkom under den årliga konferensen vid olika tematiska sessioner. 7 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN (BSPC) diskuterades återstarten efter covid-19-pandemin i samband med en aktualitetsdebatt. Under konferensen var även den aktuella situationen i ett återkommande tema i flertalet debatter. öppnade i egenskap av president den 30:e parlamentariska Ös- tersjökonferensen. Vid öppnandet talade även talman och utrikesminister som i sina anföranden betonade vikten av att värna och skydda demokratin. Vid konferensens första session höll utrikesminister ett anförande och redogjorde för prioriteringarna för det norska ordförandeskapet för Östersjöstaternas råd (). Konferensens andra session hade temat demokrati i ett förändrat medielandskap och modererades av . Vid sessionen talade bland annat i egenskap av president för parlamentariska församling och , ordförande för reportrar utan gränser. Vid den av sessionerna som behandlade frågan om klimatförändringar och biologisk mångfald återrapporterade från arbetsgruppens arbete . Vid konferensen togs även beslut om att förlänga mandatet för arbetsgruppen för klimatförändringar och biologisk mångfald till 2023. Vid konferensen hölls också en digital jubileumsceremoni där tidigare presidenter för konferensen delade med sig av sina erfarenheter från BSPC och reflekterade över vilka möjligheter och utmaningar som BSPC och står inför. Inför konferensen hade en jubileumsskrift tagits fram med texter av samtliga medlemsparlaments talmän. Som avslutning på konferensen godkändes en resolution med politiska rekommendationer på de olika tematiska områden som diskuterats vid konferensen. Ett av delegationens prioriterade områden inför ordförandeskapsåret var ungdomsfrågor. Mot denna bakgrund arrangerades ett ungdomsforum i samband med konferensen – – . Forumet hölls på initiativ av den svenska delegationen till BSPC, och arrangörer var BSPC, Östersjöstaternas råd () och . Ungdomsforumet hölls digitalt och samlade cirka 80 ungdomar från de elva länderna i samt parlamentariker, experter och inbjudna gäster. Vid forumet diskuterades covid-19-pandemin, demokrati och digitalisering och tilliten till det demokratiska systemet samt klimatförändringar och skyddet av den biologiska mångfalden i regionen. Forumet innehöll presentationer av experter, panelsamtal och gruppdiskussioner där ungdomar och parlamentariker hade möjlighet att föra en dialog. De deltagande ungdomarna enades om åtta rekommendationer som skickades vidare till BSPC och som presenterades vid den årliga konferensen samt vid ett möte med arbetsgruppen för klimatförändringar och biologisk mångfald . 7 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN (BSPC) Den parlamentariska ständiga kommitté () är konferensens fasta politiska organ. Kommittén har som främsta uppgift att i samarbete med värdlandet förbereda den årliga konferensen och att förbereda och följa upp den parlamentariska resolutioner. Den ständiga kommittén samarbetar med och har kontakter med andra relevanta organisationer som är verksamma i regionen. Vidare svarar kommittén för konferensens finansiering och administration. Kommittén består av representanter för samtliga nationella och regionala parlament som deltar i samarbetet och därutöver av en representant vardera för , och . Den ständiga kommittén har hållit tre möten , varav två hölls digitalt. Vid mötena ges möjlighet att bjuda in gästtalare för dialog eller fördjupad kunskapsinhämtning inom prioriterade områden, utöver de interna frågor som behandlas av kommittén. Årets första möte hölls digitalt . Vid mötet talade en expert från () och Nordliga dimensionens partnerskap för hälsa och socialt välbefinnande (NDPHS) om den aktuella situationen med covid-19-pandemin samt de pågående vaccinationsprogrammen i regionen. Vid samma möte informerade , ordförande för , om organisationens pågående arbete och de tyska prioriteringarna för ordförandeskapet som bland annat inkluderar att stärka havsförvaltning och den biologiska mångfalden. Ständiga kommitténs andra möte för året hölls i digitalt format under svenskt värdskap. I samband med mötet arrangerades ett kortare digitalt seminarium på temat Anpassning till en ny demografi och de utmaningar som välfärdsmodellen ställs inför. Vid seminariet deltog , professor vid , , professor vid Moskvauniversitetet samt och från Nordregio. Samtalet modererades av . Vid seminariet diskuterades bland annat livslångt lärande, en åldrande befolkning och demografiska förändringar i regionen. Den 14–möttes ständiga kommittén i för det första fysiska mötet . Vid mötet hölls en presentation av nätverket för icke-statliga organisationer runt , , som talade om ett stärkt samarbete mellan civilsamhällesorganisationer i regionen och BSPC. Därtill diskuterades klimatförändringar samt den aktuella situationen i gränsområdena mellan , och . gjorde efter mötet ett gemensamt uttalande där man uttryckte sin oro för den humanitära situationen i området. 7 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN (BSPC) har den parlamentariska tillsatt arbetsgrupper vars uppgift är att utarbeta rapporter med rekommendationer på valda områden av särskilt stor betydelse, där samarbete kan vara gynnsamt. Endast en arbetsgrupp är verksam åt gången. Arbetsgruppernas mandat löper vanligen , räknat från den konferens där beslutet om att tillsätta arbetsgruppen fattades. Arbetsgruppen för klimatförändringar och biologisk mångfald Den 29:e parlamentariska beslutade att tillsätta en arbetsgrupp inom området klimatförändringar och biologisk mångfald. (M) utsågs av ständiga kommittén att leda arbetsgruppen. Av arbetsgruppens mandat framgår att fokus är att samla in information för att få en överblick över den nuvarande situationen i , samla in exempel på bästa praxis inom områdena samt studera innovationer och åtgärder som vidtagits för att hantera frågor om klimatförändringar, biologisk mångfald eller klimatomställning. Arbetsgruppen ska ta fram gemensamma rekommendationer för att främja och stärka samarbetet och samla parlamentariskt stöd för frågorna. har arbetsgruppen hållit tre möten. Det första mötet hölls digitalt och fokuserade på frågor. Inbjudna experter från , och berättade om konkreta projekt för att förbättra miljön i . Bland annat redogjorde på Östersjöcentrum om projektet som syftar till att återvinna en god ekologisk status i kustnära områden i , och från kommun på gavs exempel på hur man genom förhållandevis småskaliga projekt kan uppnå en mer balanserad, varierad och rik havsmiljö. Från gavs exempel på hur fiskeindustrin arbetar aktivt med miljövänligt och hållbart fiske. Årets andra möte ägde rum och hölls även det digitalt. Vid mötet behandlades endast administrativa frågor, och det fattades bland annat beslut om att föreslå att arbetsgruppens mandat förlängs till 2023. Pandemin har nämligen begränsat arbetsgruppens möjligheter att fullfölja sitt uppdrag. höll arbetsgruppen ett digitalt möte under värdskap av . Vid mötet diskuterades frågor som biologisk mångfald, miljöskydd och klimatpolicy. Vid mötet deltog även ungdomar som deltagit i för att presentera rekommendationerna från forumet. Arbetsgruppen fattade vid mötet beslut om ett antal frågor inom området klimatförändringar och biologisk mångfald som ska skickas till regeringarna vars parlament har medlemmar i arbetsgruppen. 7 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN (BSPC) Den ständiga kommittén har ansett att den parlamentariska bör fortsätta att följa utvecklingen på det aktuella sakområdet även efter att en arbetsgrupp avslutat sitt arbete. I de fallen har en medlem av arbetsgruppen utsetts till rapportör för att kunna fortsätta att bevaka frågan. Rapportörer kan även utses utan att BSPC haft någon arbetsgrupp på det aktuella sakområdet. Exempelvis har två medlemmar av den ständiga kommittén till uppgift att särskilt bevaka arbetet inom Helcom om miljö. Generellt sett är rapportörernas uppgift att följa utvecklingen i på det aktuella sakområdet och att rapportera till konferensen eller till den ständiga kommittén. Rapportörerna kan vidare representera BSPC på möten och konferenser. (M) är rapportör för frågor om migration och integration. delegation till den parlamentariska Medlemmar i delegationen var (S), (M), (MP), (M) och (SD). lämnade sitt uppdrag till följd av att hon utträdde ur . Vid delegationens konstituerande möte valdes (S) till ordförande och (M) till vice ordförande för delegationen, tillika svensk medlem och svensk suppleant i den ständiga kommittén. innehar , genom , ordförandeskapet för konferensens arbetsgrupp för klimatförändringar och biologisk mångfald. har varit ersättare på denna post. är president för den parlamentariska och representerar därmed konferensen vid olika möten och andra sammanhang. Delegationen har hållit sex möten . Vid mötet diskuterade delegationen de rekommendationer för utökad interaktion mellan delegationerna till de interparlamentariska församlingarna och utskottet som tagits fram på initiativ av talmannen. Delegationen konstaterade bland annat att den årliga resolutionen ska sändas ut till berörda utskott för kännedom efter genomförd konferensen och att samma process bör gälla för rapporter från utsedda arbetsgrupper. Som en del av detta, fattade delegationen även beslut om att ta initiativ till ett möte mellan delegationens presidium och ordförande för arbetsgruppen samt , ersättare i gruppen. Mötet hölls , och vid mötet informerade ledamöterna varandra om aktuella frågor inom utskottet respektive arbetsgruppen. Vid delegationens möte deltog , departements- 7 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN (BSPC) sekreterare, och , kansliråd, från och gav en briefing om den aktuella politiska situationen i respektive . Mot bakgrund av ordförandeskapet i BSPC har ordförande och vice ordförande deltagit i fler möten än . höll ett anförande vid en internationell konferens på temat Globala utmaningar och hot i samband med covid-19-pandemin: terrorism och våldsam extremism. I slutet av samma månad, , deltog och i en konferens om stärkt regionalt samarbete och stärkt ungdomsdeltagande i , som arrangerades av kongressen för lokala och regionala myndigheter (CLRAE) som är en del av . hölls ett möte mellan , i egenskap av president för BSPC, och representanter för för att diskutera ett stärkt samarbete mellan organisationerna. deltog vid Baltiska församlingens möten där han höll ett anförande på den parlamentariska vägnar. signerades ett samförståndsavtal (Memorandum of understanding ) mellan den parlamentariska och den parlamentariska församlingen för (Parliamentary Assembly of the ). deltog genom ett videomeddelande i ceremonin. Vid session deltog som representant för BSPC och höll ett anförande. Ytterligare information om den parlamentariska finns på . 8 Den arktiska parlamentarikerkonferensen Det arktiska parlamentarikersamarbetet sker inom ramen för den arktiska parlamentarikerkonferensen (Conference of Parliamentarians of the Arctic Region, CPAR). Konferensen arrangeras under värdskap av ett av medlemsparlamenten och samlar parlamentariker från de åtta arktiska staterna och . Representanter för urfolken i den arktiska regionen deltar i egenskap av permanenta deltagare. Vidare deltar observatörer. Den första parlamentarikerkonferensen arrangerades i . Syftet med det parlamentariska samarbetet är att ta initiativ till ett vidare samarbete om arktiska frågor, att fungera som ett forum för debatt och informationsutbyte och att utgöra den parlamentariska dimensionen till . Förutsättningarna för att möta utmaningarna och ta till vara möjligheterna i ett förändrat står i fokus för samarbetet. Särskild vikt läggs vid klimatförändringarna och konsekvenserna för den känsliga arktiska miljön, den ekonomiska utvecklingen i regionen och ett hållbart utnyttjande av naturresurserna, befolkningens levnadsvillkor och den civila säkerheten i regionen. Forsknings- och utbildningsfrågor är centrala frågor för samarbetet. Den arktiska regionens ökade geopolitiska betydelse återspeglas i samarbetet. Den arktiska parlamentarikerkonferensen arrangeras av ett av medlemsparlamenten och samlar parlamentariker från de nordiska länderna, , och samt . Representanter för ursprungsbefolkningarna i regionen deltar i konferensen med en särskild status som permanenta deltagare. I samarbetet deltar observatörer från andra nationella parlament och parlamentariska organisationer. Det ökade intresset från icke-arktiska stater avspeglar sig i konferensdeltagandet. Vidare deltar representanter för forskningsmiljöer, näringsliv och andra med intresse för utvecklingen i . Vid konferensen antas en resolution som riktar sig till de arktiska ländernas regeringar, och institutioner i de delar som är tillämpliga. Den 14:e arktiska parlamentarikerkonferensen planerades ursprungligen äga rum i på inbjudan av . Med anledning av covid-19-pandemin arrangerades den digitalt den 13–. Det övergripande temat för konferensen var klimatförändringar, hållbar utveckling och befolkningens levnadsvillkor. Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén (, SCPAR) bildades . En av huvudfrågorna när kommittén bildades var etablerandet av ett samarbete på regeringssidan – inrättades 1996. Kommittén stöder aktivt Arktiska rådets arbete och deltar i rådets möten i egenskap av observatör. 8 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN Kommittén upprätthåller arbetet, verkställer besluten mellan de arktiska parlamentarikerkonferenserna och förbereder nästkommande konferens. Kommittén verkar också för att främja det arktiska samarbetet på både nationell och internationell nivå. I kommitténs möten deltar representanter för ursprungsbefolkningarna med status som permanenta deltagare samt observatörer, varav och har en särskilt aktiv roll. Vid kommitténs möten förs en dialog om aktuella frågor för regionen, utmaningarna och möjligheterna. Kommittén har nära följt arbetet inom under det isländska ordförandeskapet 2019–2021 och det ryska ordförandeskapet 2021–2023. Som ett led i förberedelserna för nästkommande konferens kan kommittén utse rapportörer som förbereder de teman som ska behandlas. Varken konferensen eller kommittén har någon gemensam budget utan deltagandet finansieras helt av de deltagande parlamenten. Kommittén har hållit två möten . Vid mötena ges värdlandet möjlighet att lyfta fram prioriterade frågor, utöver de interna frågor som behandlas av kommittén. På grund av covid-19-pandemin har kommittén inte kunnat mötas fysiskt utan enbart digitalt. På grund av den stora skillnaden i tidszoner mellan deltagarkretsen har mötena varit korta och enbart behandlat förberedelser för konferensen och interna frågor. Vid kommitténs möte efter konferensens avslutning valdes folketingsmedlem Aaja från till ordförande och senator från till vice ordförande. Den 14:e arktiska parlamentarikerkonferensen planerades ursprungligen äga rum i under värdskap av . Med anledning av covid-19-pandemin arrangerades konferensen digitalt den 13–. Konferensen samlade knappt hundra deltagare från de arktiska staterna, , urfolksrepresentanter och observatörer. Övergripande tema var klimatförändringar, hållbar utveckling och befolkningens levnadsvillkor. –covid-19-pandemins effekter på den arktiska regionen –klimatförändringens effekter på –hållbart företagande i . Konferensen öppnades av stortingspresident och det norska ordförande . utrikesminister redovisade arbetet i . Under det första deltemat om covid-19-pandemins effekter på den arktiska regionen gav senator en redovisning av de ekonomiska och samhälleliga konsekvenserna för , och folketingsmedlem Aaja redovisade hur pandemin påverkat och ursprungs- 8 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN Särskilt lyftes bostadsförhållanden, tillgången till rent vatten och infrastruktur fram. Vidare lämnades en rapport från om pandemins effekter på . Det andra deltemat bestod av en ungdomspanel som tillsammans med Nor- ges utrikesminister diskuterade angelägna framtidsfrågor. Från deltog i egenskap av medlem av Barents regio- nala ungdomsråd (, Bryc. frågorna om arbetstillfällen för unga, psykisk hälsa, företagsutveckling och hållbart utnyttjande av naturresurserna. Under det tredje deltemat om klimatförändringens effekter och hållbart fö- retagande i redovisades konsekvenserna av klimatförändringarna på miljön och samhällena. arbete med EU:s arktiska strategi. diga kommittén lyfte särskilt fram att icke-arktiska stater sva- rar för av de globala utsläppen och därför har ett särskilt ansvar för att minska dem. Vikten av politiskt ledarskap underströks. dagsledamoten (V) lyfte fram de arktiska staternas egna ansvar för att deras politiska beslut inte ska få en negativ effekt på den arktiska regi- onen, och att en rättvis fördelning krävs mellan staterna både vad gäller resur- ser och för att minska de klimatdrivande utsläppen. Under det fjärde deltemat om hållbart företagande i redovisade Ark- tiska (, AEC) de ekonomiska akti- viteterna i och utmaningarna inom området. är en region som exporterar energi, blå ekonomi och råvaror. lyftes fram som framstå- ende inom hållbar gruvdrift. perspektiv på näringslivsutveckling i . Frågor som särskilt lyftes fram under temat var små och medelstora företags förutsättningar, grön omställning och cirkulär ekonomi, digital infrastruktur, kompetensförsörjning och insatser för att främja entreprenörskap och innovation. Vid konferensens avslutning antogs en resolution med rekommendationer på de områden som konferensen behandlat (bilaga 4). nästa konferens som hålls i Nuuk . delegation till den arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR) Sedan valet har en fast delegation till den arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR). Den partipolitiska fördelningen under innevarande mandatperiod är 1 (S), 2 (M), 1 (V), 1 (SD). Delegationen utses av talmannen efter samråd med gruppledarna. Medlemmar i delegationen har varit (M), ordförande, (S), vice ordförande, (V), (M) och (SD). Under föräldraledighet utsågs (S) att ersätta henne under konferensen och adjungeras till delegationen. 8 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN Delegationen har hållit sju delegationsmöten. Delegationen har kontinuerligt mött Arktisambassadör för en dialog om samarbetet i och svenska prioriteringar. Vidare har delegationen mött samt fått information om arbetet inom Arktiska rådets arbetsgrupp AMAP (Arctic Monitoring and Assessment Programme) av dess ordförande . Delegationen var inbjuden till utbildningsutskott för att informera om verksamheten inom ramen för den arktiska parlamentarikerkonferensen. Delegationens ordförande och vice ordförande har deltagit i möten mellan talmannen, utrikesutskottets presidium och delegationspresidierna. Ytterligare information om det arktiska parlamentarikersamarbetet finns på . 14:e arktiska parlamentarikerkonferensen finns här: bedrivs ett multilateralt samarbete i baserat på den deklaration som antogs vid en utrikesministerkonferens i . Den så kallade Kirkenesdeklarationen undertecknades av , , , , , och . Undertecknandet ledde till bildandet av (, Beac) som utgör regeringssidans samarbetsorgan. undertecknade landshövdingar, guvernörer och representanter för urfolk i regionen ett protokoll som etablerade Barents regionråd. Sammanlagt ingår 13 fylken, län och provinser i regionrådet. För del ingår och . Ordförandeskapet för växlar mellan , , och i samband med ministermötet som äger rum . Det parlamentariska har karaktären av ett nätverk och har därför inga stadgar och ingen styrelse eller andra permanenta organ. Ba- rentsnätverket består av aktiva politiker i regionen som möts informellt för att diskutera aktuella samarbetsfrågor i . arrangerade det norska i samarbete med den första parlamentariska . har en praxis vuxit fram som innebär att parlamentet i det land som innehar ordförandeskapet för arrangerar en parlamentarisk mot slutet av landets ordförandeskapsperiod. Detta innebär att en parlamentarisk hålls . Eftersom det inte finns någon formell struktur för det parlamentariska mellan själva konferenserna faller förberedelsearbetet för dessa konferenser på värdlandets parlament, för de nordiska ländernas del i praktiken på dess delegation till . Ordförandeskap för och Barents regionråd innehade ordförandeskapet för för perioden –2021. Prioriterade områden för det norska ordförandeskapet var hälsofrågor, mellanfolkliga kontakter och ungdomsfrågor samt kunskap, innovation, utbildning och forskning. Under ordförandeskapet följde man upp rapporten 2050 om hur regionen kan ställa om till ett klimatneutralt samhälle. övertog ordförandeskapet för för perioden –2023. Det övergripande temat för ordförandeskapet är hållbar utveckling och kontakter mellan människor. 9 DEN PARLAMENTARISKA BARENTSKONFERENSEN innehade ordförandeskapet för Ba- rents regionråd för perioden –2021. Prioriterade områden för ordförandeskap var miljö och klimat, ungdomsfrågor, jämställdhet, urfolksfrågor och synliggörande av regionen och samarbetet. övertog Nenets autonoma distrikt (okrug) i ordförandeskapet för Ba- rents regionråd för perioden –2023. Prioriterade frågor för ordförandeskapet är infrastruktur, gränsöverskridande mobilitet, hållbar ekonomisk utveckling och humankapital. stod värd för den 10:e parlamentariska . Enligt planeringen skulle konferensen äga rum i , men på grund av covid- 19-pandemin arrangerades den som en digital konferens . Konferensens samlade ett hundratal deltagare som representerade nationella och regionala parlament, experter och sakkunniga. Konferensens teman följde i huvudsak prioriteringarna för det norska ordförandeskapet för . Den svenska delegationen utsågs och bestod av (M)ordförande, (S), vice ordförande, (MP), (M) och (SD). Inför konferensen möttes delegationen för informationsinhämtning och förberedelser inför konferensen. Konferensen öppnades av talman . Landshövding medverkade vid inledningen i egenskap av ordförande för regionråd 2019–021. Dåvarande norska utrikesministern presenterade de norska prioriteringarna för ordförandeskapet för 2019–2021. –biodiversitet och markanvändning – balansen mellan de olika intressena –innovativ och hållbar utveckling i –covid-19 och samarbetet på hälsoområdet –det framtida . Bland inledarna för det första deltemat medverkade bl.a. verksamhetsledare och styrelsemedlem från den svenska organisationen , som arbetar med att hjälpa unga människor ut i arbetslivet. Under deltemat balansen mellan de olika intressena biodiversitet och markanvändning lyfte (MP) fram frågan om möjligheten att kriminalisera allvarliga och långsiktiga skador på miljön och biodiversiteten i . (M) välkomnade i egenskap av ordförande för arbetsgrupp om biodiversitet samarbete med arbetsgrupp. Under deltemat om covid-19 och samarbetet på hälsoområdet medverkade som inledare och lyfte fram det väl fungerande samarbetet i 9 DEN PARLAMENTARISKA BARENTSKONFERENSEN regionen och behovet av att ytterligare stärka samarbetet på hälsoområdet.