frsrdg · H904NR1 · 2022-03-16 00:00:00 — Andra nya medlemsförslag handlade om en certifieringsordning för hållbar turism (Socialdemokratiska gruppen), studentrabatter på resor i hela (Mittengruppen), hållbar godstransport (Nordisk grön vänster) och vänskapsskolor för att öka utbytet mellan nordiska lärosäten (Nordisk frihet) På sessionens sista dag valdes (socialdemokratiska parti) till president för . (Sannfinländarna) valdes till vicepresident. Den blivande presidenten tackade det danska ordförandeskapet för ett väl genomfört ordförandeskapsår och presenterade därefter det finska ordförandeskapsprogrammet och dess prioriteringar. Centralt för ordförandeskapet är ett hållbart . Enligt den internationella rapporten (Hållbar utveckling) ligger tre nordiska länder i toppen när det gäller hållbarhet och två länder är välplacerade. Detta, menade den blivande presidenten, kan de nordiska länderna vara stolta över men det betyder inte att de är perfekta. De nordiska länderna behöver arbeta målmedvetet och ständigt fråga sig vad mer man kan göra samt föregå med gott exempel. Särskilt viktigt är det att bemöta klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald. För fullständigt protokoll från sessionen se . Nordiska rådets priser delas ut en gång i samband med sessionen i kategorierna litteratur, barn- och ungdomslitteratur, film, musik samt miljö. Av priserna är litteraturpriset, som instiftades 1962, det äldsta och barn- och 4 73:E SESSION, 2–4 NOVEMBER ungdomslitteraturpriset, som instiftades 2013, det yngsta. Nomineringsproceduren och bedömningskommittéernas sammansättning skiljer sig åt för priserna. Det land som är ordförandeland i och anordnar session ansvarar för Nordiska rådets prisutdelning. danska delegation var värdar för prisutdelningen , och delegationens sekretariat fick i uppgift att planera och genomföra prisutdelningen. Prisutdelningens röda tråd bör överensstämma med grundsyftet med Nordiska rådets priser som är att öka intresset för det nordiska kultursamhället och miljösamarbetet, att bidra till enastående nordiska konstnärliga och miljömässiga insatser och att bidra till att visualisera och belysa det nordiska samarbetet. Prisutdelningens program bör ha en konstnärlig koppling till priserna och de nominerade. presidium har beslutat att Nordiska rådets prisutdelning ska hållas i anslutning till sessionen och att offentliggörandet av vinnarna ska ske under prisutdelningen till vilken samtliga nominerade bjuds in. Värdlandets parlament har möjlighet att sätta sin prägel på prisutdelningen så länge som presidiets beslut enligt ovan fullföljs. hölls prisutdelningen i Skådespelarhuset i . Antalet inbjudna var färre än normalt med anledning av pandemiläget. Prisutdelningen sändes live i dansk (DR2), norsk (NRK) och svensk (SVT) tv samt på webben i alla nordiska länder. Prisutdelningen leddes av den dansk-svenske skådespelaren . Vinnarna fick ta emot sina priser av H.K.H. Kronprinsessan av (barn- och ungdomslitteraturpriset), skådespelaren (filmpriset), kompositören (musikpriset), tidigare miljöprisvinnaren (miljöpriset) och regeringscheferna för och , Múte B. och á Steig (litteraturpriset). Priset består av statyetten Nordlys och . Följande personer tog emot Nordiska rådets priser 2021: –: den grönländska författaren för romanen (Blomsterdalen). –barn- och ungdomslitteraturpris: regissören , manusförfattaren och producenterna och för den danska filmen . –: den färöiska musikern för hennes outtröttliga arbete som har satt hennes hemland i rampljuset och för att hon ständigt använder sig av sitt musikaliska arv och sitt modersmål. –: Concito, grønne tænketank för Den store klimadatabase. För mer information om priserna se /sv/nordiska-raadets-pri- ser. presidium bereder övergripande politiska frågor och har ansvar för den allmänna inriktningen och utvecklingen av verksamhet, samt för att denna samordnas med arbetet i de nationella parlamenten och med andra internationella organisationer. Vidare behandlar presidiet budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Presidiet är rådets högsta beslutande organ när plenarförsamlingen inte är samlad och kan då fatta beslut i dess ställe. presidium består enligt arbetsordningen av en president, en vicepresident och högst 15 andra av valda medlemmar. Varje land och varje partigrupp ska vara representerade i presidiet. Presidiets medlemmar väljs av plenarförsamlingen. Svenska medlemmar av presidiet var (M), (S), (SD) och (C) samt även (V). Presidiets arbete har fortsatt att påverkas av covid-19-pandemin. Ett vanligt år möts presidiet vid sex tillfällen. Enda tillfället man träffades på plats var i samband med sessionen i . Öv- riga möten genomfördes digitalt, och precis som hölls en del extrainsatta möten, ibland i mindre konstellationer. Presidiet har agerat plenarförsamling i större utsträckning än vanligt. Vid decembermötet slutbehandlade presidiet ett stort antal rekommendationer, som mot bakgrund av uteblivna plenumtillfällen under pandemin fått skjutas . Som ett resultat var antalet rekommendationer 2021 hela 53 stycken, vilket är ovanligt många. I samband med sessionen i höll presidiet ett antal möten med ministrar från de nordiska länderna. Med de nordiska samarbetsministrarna diskuterades Nordiska ministerrådets budget 2023, den fyraåriga budgetramen och en förbättring av budgetprocessen ur både ett politiskt och ett administrativt perspektiv. Tillsammans med utrikesministrarna diskuterades nordiskt samarbete i internationella angelägenheter såsom , EU och . Med den finska statsministern diskuterades samma fråga som var tema som årets toppmöte – Vad kan vi i lära av pandemin och hur stärker videt nordiska samarbetet? – samt budgetramen för det nordiska samarbetet och önskemålet från rådets sida om ett ministerråd för transportfrågor. På förslag från det danska ordförandeskapet har presidiet lagt till en visionsdebatt på sina dagordningar vid ordinarie möten. Följande ämnen har debatterats : hur covid-19-pandemin har påverkat politiska beslut i , en nordisk kulturkanon, ojämlikhet i och slutligen styrkt nordiskt samarbete kring krisberedskap och Enestamrapporten. presidium beslutade vid sitt möte att utse färöiska till ny direktör för rådets sekretariat i , och hon påbörjade sin tjänst . Som utgångspunkt för sitt arbete tog presidiet det danska ordförandeskapsprogrammets prioriterade områden: hanteringen av pandemin och det framtida nordiska krissamarbetet, betydelsen av ett ökat försvars- och säkerhetssamarbete, en nordisk satsning på , ökat samarbete kring klimatfrågor, arbetet mot gränshinder, samarbete inom kultur och turism och satsningar på nordisk språkförståelse. De ärenden som upptog mycket tid under arbetsåret var konsekvenserna av politiska beslut i de nordiska länderna till följd av covid-19-pandemin, ett stärkt nordiskt samarbete kring krisberedskap och Enestamrapporten samt budgeten för 2022. Presidiet behandlade även medlemsförslag om nordisk samordning ifråga om Magnitskijlagstiftningen, en gemensam nordisk linje kopplad till säkerheten i femte generationens mobilnät (rekommendation (rek.) 13/2021/presidiet), nordiska insatser mot högerextremism (rek. 14/2021/presidiet) nordisk koordinering kring relationerna mellan de nordiska länderna i förhållande till , nordiskt beredskapssamarbete (rek. 26/2021/presidiet), att bevara den fria rörligheten i i krissituationer (rek. 22/2021/presidiet), en gemensam nordisk sammanställning av hanteringen av covid-19-kri- sen i ett nordiskt perspektiv (rek. 15/2021/presidiet), samisk representation i , nordiskt samarbete inför EU:s arktiska strategi (rek. 16/2021/presidiet), utbyte av information vad gäller stora internationella evenemang som äger rum i auktoritära stater och icke-demokratier samt att försöka eftersträva en likartad gemensam nordisk hållning (rek. 20/2021/presidiet), avtalstolkning i nordisk rätt, Nordiska ministerrådets arktiska samarbetsprogram 2022–2024 (rek. 17/2021/presidiet), EU-kontor, ett nordiskt beredskapslager för att användas vid kriser (rek. 27/2021/presidiet), en styrkt krisberedskap i (rek. 28/2021/presidiet), ökad nordisk säkerhet mot cyberattacker (rek. 24/2021/presidiet) och ett studentutbytesprogram för vitryska studenter. Presidiet hanterade även ett stort antal administrativa frågor såsom förberedelser för året digitala temasession och 73:e session samt prisutdelning , förändringar i arbetsordningen, en förnyelse av förrättningsordningen för sekretariat, en förnyelse av ekonomiregelverk och räkenskaper. En fråga som presidiets beslutade om under året var att och ska skifta ordförandeskapsår med varandra i . Enligt beslutet ska den svenska stå för ordförandeskapet 2025 och isländska Alltinget 2024. Enligt rådande turordning skulle inneha ordförandeskapet för 2023. På grund av att är ordförandeland i EU har och bytt plats, vilket ger ordförandeskapet i ministerrådet 2023 och 2024. Därmed behövde även besluta om motsvarande skifte då ordförandeskapet i nationellt alltid infaller året efter ordförandeskapet i . Detta beslut fattades formellt av presidium. hade beretts med talman och , som inte identifierat någon omfattande kalenderkrock med arbete som skulle förhindra skiftet. Samhällssäkerhet, hanteringen av pandemin och det framtida nordiska krissamarbetet strategi för samhällssäkerhet arbetades fram av presidiet och blev antagen med konsensus på session i . Strategin innefattar samarbeten på områden som exempelvis konfliktförebyggande, cybersäkerhet och polisverksamhet. Därutöver föreslås åtgärder och samarbete om skogsbränder, mat- och energiförsörjning, hälsofrågor, frågor som rör kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot samt de nordiska räddningstjänsterna. Strategin tar upp en bred palett av frågor som handlar om kunskaps- och erfarenhetsutbyte samt samarbete i och hur man i kriser och katastrofer kan stötta och hjälpa varandra. Flera avtal finns redan på plats såsom Hagasamarbetet och det nordiska försvarssamarbetet Nordefco, men rådet menar att det finns behov av förbättringar och en mer systematisk uppföljning, något som inte minst visat sig under covid-19-pandemin. Presidiet skickade även 2020 strategin som en rekommendation till . Flera av de medlemsförslag som beretts i presidiet har tangerat de frågor som rådet lyfte fram i sin strategi för samhällssäkerhet, såsom konsekvenserna av politiska beslut i de nordiska länderna till följd av covid-19- pandemin, ett stärkt nordiskt samarbete kring krisberedskap, bevarandet av den fria rörligheten i i krissituationer och en gemensam nordisk sammanställning av hanteringen av covid-19-krisen i ett nordiskt perspektiv. Rå- det har till ministerrådet uttryckt att man vill påskynda genomförandet av förslagen i strategin för att minimera de negativa konsekvenser som stängda gränser och reserestriktioner medför och för att man ska undvika att hamna i en liknande situation. Rådet efterfrågade i sin strategi koordinerade insatser för att stärka ekonomierna med fortsatt fokus på en grön och hållbar utveckling och även på sårbara grupper i våra samhällen. Beredskapssamarbete, lärdomar från pandemin och hur vi framöver kan stärka det nordiska samarbetet var även temat för årets toppmöte med de nordiska statsministrarna i samband med sessionen i . Nordisk utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik bidrar med en parlamentarisk dimension i det utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet. Presidiet möter i samband med sessionerna de nordiska utrikesministrarna för en dialog om aktuella frågor. Försvarsfrågor stod även 2021 högt upp på dagordningen i och då med särskilt fokus på krisberedskap och samhällssäkerhet. I samband med den digitala temasessionen var hybridhot och cybersäkerhet tema för en digital aktualitetsdebatt med de nordiska ministrarna som ansvarar för underrättelsetjänstfrågor. Säkerhetspolitik var även i fokus under sessionsveckan som då gästades av Natos generalsekreterare . Det danska ordförandeskapet stod värd för en fysisk försvarskonferens i Kö- penhamn . , och cyberattacker stod på agendan, och deltog gjorde medlemmar från och nationella utrikes- och försvarsutskott, försvars- och säkerhetsexperter och analytiker från flera nordiska länder. har länge efterfrågat en uppföljning av Stoltenbergrapporten, en ny säkerhetspolitisk utredning och den strategi för samhällsäkerhet som rådet antog 2019 anknyter till temat. beslutade de nordiska utrikesministrarna att ge den isländske förre ministern i uppdrag att utarbeta en oberoende rapport med icke-bindande förslag om hur det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet kan vidareutvecklas. Rapporten med dess 14 förslag blev färdigställd och blev positivt mottagen av rådet. Förslagen handlar om säkerhet sett ur ett brett perspektiv; bland annat föreslås starkare nordiskt samarbete när det gäller klimatdiplomati, samarbete mellan offentlig och privatsektor när det gäller energiutbyte, en gemensam hållning gentemot i det arktiska området, en gemensam hållning gentemot hybridhot, en beredskap för pandemier samt modernisering av multilaterala organisationer. drev på för att rapport ska följas upp och konkretiseras. Budget för det nordiska samarbetet 2021 Budgeten för det nordiska samarbetet inom ramen för uppgick till ca . beslutar om budgetramen och ska enligt genomföra de förslag till ändringar som rekommenderar om det inte finns synnerliga skäl att inte göra det. Budgeten för det nordiska samarbetet 2021 låg kvar nivå. Budgetplaneringen baseras på en stegvis och målinriktad omfördelning av den nordiska budgeten, i linje med en fyraårig handlingsplan som antog efter konsultation med . Diskussionen om de kommande årens budgetprocess inleds , då representanter för nuvarande och kommande ordförandeskap i möter representanter för nuvarande och kommande ordförandeskap i för en första genomgång. Presidiet och partigruppernas budgetordförande har i förhandlingarna med ministerrådet rekommenderat ändringar i budgetförslaget. Flera ändringar handlande om att mildra de negativa effekterna på kultursektorn av covid-19- pandemin. Nordiska ministerrådets budget godkändes i samband med sessionen i , efter en process som kantats av del oenighet mellan rådet Budgeten hade då också behandlats av pre- För var det viktigt att kultur- och utbildningsområdet inte drabbades ytterligare, efter alla de svårigheter som pandemin ledde till. Under årets förhandlingar om ministerrådets budget har behovet av ett ännu tätare samarbete mellan rådet och ministerrådet – både politiskt och administ- rativt – aktualiserats. Budgetkompromissen omfattade totalt 15,1 miljoner och stärker bland annat finansieringen av flera kulturstödsprogram, nordiska kul- turinstitutioner, språksamarbetet, i skolan, Nordjobb samt den nor- budget uppgick till . Utgångspunkten för beräkningen av bidrag till de gemensamma kost- naderna är den budgetram för delegationernas bidrag om 34 643 006 danska kronor som presidiet har antagit. Det svenska bidraget utbetalas i danska kro- nor halvårsvis till sekretariat i . På grund av va- lutakursen och ökade kostnader för tolkning och översättning har bi- andel av kostnaderna för beräknas enligt en fördelningsnyckel baserad på BNI och följer Nordiska mi- pris- och löneomräknas budgeten med en årlig ök- Under covid-19-pandemins andra har inte alla budgeterade medel för exempelvis fysiska möten tagits i bruk. mensamma budgeten och de nationella budgeterna har därmed haft överskott. Presidiet har diskuterat en återbetalning till medlemsländerna. ska enligt ekonomireglementet ske som huvudregel men presidiet kan även välja att binda upp medel för särskilda aktiviteter. Samarbetet med olika aktörer i närområden inleddes i mitten av 1990- talet och har hög prioritet. Samarbetet har vuxit , vad gäller både samarbetspartner och antal politiska sakområden som varit föremål för diskussioner. Det bedrivs nu både bilateralt med parlament i grannländer genom ömsesidiga inbjudningar till seminarier och sessioner och i form av aktivt deltagande i de regionala parlamentariska samarbetsstrukturer som finns för Arktis-, Barents- och Östersjöområdena. Trots covid-19-pandemin upprätthöll rådet sina internationella kontakter . I samband med sessionen i deltog många internationella gäster, och i övrigt har ett flertal möten hållits digitalt. internationella strategi –2022 identifierar teman där kan bidra till att göra skillnad. Strategin innebär också en strängare prioritering av internationella arbete. För har framför allt kontakterna och samarbetet på parlamentarisk nivå med , och och de tre baltiska parlamentens församlingen varit av särskild vikt. Presidierna i de båda organisa- tionerna träffas för att diskutera arbetsplaner och samarbete . Därutöver är det samarbetena med den arktiska parlamentarikerkonferensen (Conference of Parliamentarians of the Arctic Region) och den parlamentariska () som betonas tillsammans med det fortsatta samarbetet med . har även en del kontakter med Beneluxparlamentet och har deltagit digitalt i Beneluxparlamentets möten. Ordförandeskapet och presidiemedlemmar har också deltagit i en trilateral digital konferens med Beneluxparlamentet och . Gränsfrågor i samband med covid-19-pandemin har varit centrala. EU är ett av tre prioriterade områden i internationella strategi 2018–2022. I strategin understryks särskilt kontakten med Europaparlamentarikerna. Det finns en strävan i att förtydliga kontakterna med och de nordiska Europaparlamentarikerna. När representanter för rådet besökt parlamentet har man bland annat diskuterat utrikes- och säkerhetsfrågor, energifrågor, Östersjöfrågor, antibiotikaresistens och digitalisering. genomfördes tre seminarier digitalt tillsammans med EU- parlamentariker på temana digitalisering, antibiotikaresistens och energi. Presidiet har betonat vikten av samordning med de nationella EU-utskotten och enats om att hålla ett årligt möte med de nordiska parlamentens i samband med konferensen för parlamentens EU-organ, Cosac. Ett sådant möte mellan medlemmar av presidiet och presidierna för de nordiska ländernas EU- utskott genomfördes digitalt . Temat var konferensen om framtid. har en medarbetare anställd som rådgivare i EU- frågor. Medarbetaren har till uppgift att skapa nätverk som är väsentliga för samarbetet mellan och . Tjänsten är en tidsbegränsad projektanställning, och efter de inledande tre åren är den nu tillfälligt förlängd till och med utgången av 2023. Presidiet upprätthåller kontakterna och samarbetet med . kommer enligt antagna riktlinjer att fortsätta arbeta med ryska parlamentsledamöter, men efter att annekterade 2014 begränsas antalet fasta årliga evenemang, och man tittar i stället på andra alternativ för dialogmöten. Den övergripande situationen har försämrats men de nordiska länderna och är fortfarande nära grannar, och relationer och kontakter bör till viss grad upprätthållas, särskilt på regional nivå. På grund av covid-19- pandemin genomfördes inte det årliga studiebesöket av ryska parlamentariker som 2021 skulle ägt rum i . planeras för studiebesök i Inga ryska parlamentariker deltog vid sessionen i Köpen- Samarbetet med grannländer i väst är också fortsatt prioriterat, och har observatörsstatus i (, och ). Som en följd av utträde ur EU, och för att betona de nära historiska och kulturella banden och vikten av ett fortsatt samarbete, genomfördes en delegationsresa till det skotska parlamentet för att utforska möjligheter till ökat samarbete. Besöket ansågs vara framgångsrikt och följdes upp med ett digitalt möte . deltog med en delegation, under ledning av (vice talman i det brittiska underhuset), vid sessionen . De- legationen uttryckte uppskattning över de nära relationerna med och framförde en önskan om mer samarbete framöver. genomfördes ett digitalt möte mellan president och talman. 6 Utskotten och kontrollkommittén 6.1 Utskottet för ett hållbart Utskottet för ett hållbart arbetar med frågor som rör miljö- och naturskydd, klimatet, hållbart användande av naturresurser, jord- och skogsbruk samt fiskeriförvaltning. Även livsmedelsfrågor, konsumentskydd, atomsäkerhet och biologisk mångfald är några av de frågor som faller under utskottets ansvarsområde. Svenska medlemmar i utskottet var (S), (C), (M), (MP), och (SD). ersattes av (MP). ersattes av (MP) och av (M). ersattes mars–augusti av (S). Utskottet för ett hållbart har haft fem möten, varav fyra digitala. Utskottet valde att fokusera på frågor om bland annat cirkulär ekonomi, minskade koldioxidutsläpp, biologisk mångfald och hållbar havsekonomi samt gröna partnerskap och klimatvänliga investeringar. togs ett antal nya frågor upp, såsom en ungdomsfond för klimat och biologisk mångfald, en ekocidlagstiftning, Svanenmärkning av emballage och en nordisk allians för klimatet. Utöver detta har ett antal frågor från föregående år följts upp, bland annat frågor om matavfall, klimatsmart byggande, forskning av havsförsurning samt insatser mot övergödning av . Ett flertal sakkunniga har deltagit på utskottsmöten i syfte att ge fördjupad information i diverse sakfrågor. Utskottet besöktes bland annat av professor från () som att talade om möjligheterna kring en ekocidlagstiftning och , ordförande för arbetsgruppen för skydd av den arktiska miljön (Protection of the Arctic , PAME) i . Utskottet bjöd även in direktör och kommunikationschef från Nordforsk, direktör och kommunikationschef från Nordic In- novation samt direktör och seniorrådgivare från Nordisk energiforskning. I samband med sessionsveckan hölls ett samrådsmöte med de nordiska miljö- och klimatministrarna. Vid mötet diskuterades ministrarnas synpunkter på Ungdomens fond för klimat och biologisk mångfald som senare antogs på sessionen, och ministrarna redogjorde för hur de samarbetar med unga i sina respektive länder. Vid mötet diskuterades även målet om klimatneutralitet och i (COP26). 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN planerade utskottet att hålla tre seminarier i på temana energi, antibiotikaresistens och digitalisering med syfte att skapa en mötesplats för parlamentariker, nordiska parlamentariker samt Europeiska kommissionen där dessa frågor kunde dis- kuteras och nordiska perspektiv kunde lyftas fram i ett europeiskt samman- Med anledning av covid-19-pandemin kunde dessa seminarier dock inte I stället hölls de som webbinarier den 2–. deltog också vid i (COP26) med en nordisk paviljong samt en hubb i . deltog (C) och (MP) från för Nordiska Rådets program lockade cirka 200 personer till paviljongen i och runt 60 personer till hubben i . Klimatsmart byggande har behandlats av utskottet på olika sätt, och byggindustrin beräknas stå för cirka 5–av de totala utsläppen av koldioxid i . behandlades ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om koldioxidreduktion vid nybyggnation. Efter en första behandling i utskottet framkom en önskan från flera partigrupper om att se närmare på koldioxidreduceringen genom byggnaders hela livscykel, det vill säga allt ifrån materialproduktion till demolering och återbruk av materialet. Detta perspektiv lyftes in i den vidare behandlingen av frågan som fortgick . Vid januarimötet godkändes medlemsförslaget av utskottet, och sekretariatet gavs i uppdrag att ta fram ett betänkande som bland annat innehåller förslag på rekommendationer om att sätta mål för den maximala tillåtna livscykelemissionen (LCE) för alla nybyggnadsprojekt samt koppla dessa till de nationella klimatmålen. Utskottet godkände nämnda betänkande vid aprilmötet . Nordisk frihet tillkännagav en reservation mot förslaget mot bakgrund av att partigruppen inte önskar skapa bindande mål för koldioxidutsläpp vid nybyggnationer eftersom man menar att detta riskerar att skapa mer skada än nytta, övriga partigrupper i utskottet ställde sig bakom rekommendationen (rek. 6/2021/hållbart). behandlades också ett medlemsförslag från Nordisk grön vänster om nordiska satsningar på naturliga lösningar för att binda och lagra koldioxid.