frsrdg · H904RB2 · 2022-02-21 00:00:00 — Framställning till 2021/22:RB2 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera I fullmäktiges verksamhetsberättelse redovisas övergripande vilka ärenden som behandlades vid fullmäktiges sammanträden (tio tillfällen) och vilken information som fullmäktige då fick. Verksamhetsberättelsen beskriver även hur fullmäktige har bedrivit sin kontrollerande funktion. Enligt 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank ska riksbanksfullmäktige lämna förslag till och om hur vinst ska disponeras. Fullmäktige tillämpar en vinstutdelningsprincip som i korthet innebär att av genomsnittliga resultat ska levereras till statskassan. Resultatet beräknas exklusive valutakurs- och guldvärdeeffekter men inklusive de priseffekter som redovisas på värderegleringskontot i balansräkningen. föreslår fullmäktige att levereras in till statskassan. Förslag till riksdagsbeslut ............................................................................... Förslag till vinstdisposition .............................................................. Beräkning av vinstdisposition ......................................... resultat uppgår till –. Fullmäktige föreslår att fastställer följande förslag till disposition av resultat för : •3 levereras in till statskassan. •1 avsätts till . •5 tas i anspråk ur . Fullmäktige föreslår även att inleveransen görs senast efter beslut, lämpligen i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och har deltagit i beslutet. och har varit föredragande. I anslutning till sin behandling av (bet. 2020/21:FiU23) godkände riksbanksfullmäktiges förslag att basera vinstdispositionen för året vinstutdelningsprincip med de kompletteringar av principen som har genomförts . Principen innebär i korthet att av det genomsnittliga resultatet ska levereras in till statskassan. Resultatet beräknas exklusive valutakurs- och guldvärdeeffekter men inklusive de priseffekter som redovisas på värderegleringskontot i balansräkningen. Valutakurs- och guldvärdeeffekterna samt, i normalfallet, av det justerade genomsnittliga resultatet ska avsättas till dispositionsfonden. Det belopp som återstår efter detta ska avsättas till alternativt tas i anspråk ur resultatutjämningsfonden. Om årets resultat är lägre än av det justerade genomsnittliga resultatet ska högst ett belopp som motsvarar årets vinst avsättas till dispositionsfonden. tillämpar fullmäktige samma beräkningsgrund. Fullmäktige har fått en redovisning för från direktionen (i enlighet med 10 kap. 3 § lagen [1988:1385] om riksbank). Fullmäktige konstaterar att redovisar en förlust på –. I resultatet ingår ingen finansiell riskavsättning. I enlighet med vinstutdelningsprincipen görs följande justeringar när det inleveransgrundande resultatet beräknas: •Det redovisade resultatet har påverkats positivt av en valutakursvinst om . Denna vinst exkluderas vid beräkningen vilket försämrar det justerade resultatet. •Det redovisade resultatet har inte påverkats av någon guldvärdeeffekt och därför görs heller ingen justering för någon sådan effekt. •En förlust om har bokförts som en priseffektminskning på värderegleringskontot i balansräkningen. Fullmäktige har inkluderat denna förlust vid beräkningen av vinstdispositionen. Fullmäktige föreslår enligt redovisningen nedan att levereras in till statskassan. Valutakursvinsten avsätts till dispositionsfonden. Eftersom årets resultat är negativt avsätts inte av det genomsnittliga justerade resultatet till dispositionsfonden. Eftersom den föreslagna inleveransen tillsammans med överföringen till dispositionsfonden är högre än årets redovisade resultat föreslår fullmäktige att skillnaden om tas i anspråk ur resultatutjämningsfonden. Beräkningsunderlaget för förslaget till vinstdisposition framgår av bilagan. har i samband med den årliga granskningen av årsredovisning också granskat förslaget till vinstdisposition även om inte har någon skyldighet att uttala sig om förslaget i sig. FÖRSLAG TILL VINSTDISPOSITION FÖR 2021 har inte noterat några avvikelser från den använda Resultatet uppgår till –. att lämna följande förslag till disposition av •3 levereras in till statskassan. •1 avsätts till . •5 tas i anspråk ur . Fullmäktige föreslår även att inleveransen görs senast efter beslut, lämpligen i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. Riksbanksfullmäktige har elva ledamöter och lika många suppleanter. Efter allmänna val utser ledamöter och suppleanter för en mandatperiod . Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. Fullmäktige bestod av följande ledamöter: (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter var , , , (till och med ), (), , , , ClasGöran , , och . Fullmäktige utser ledamöterna i direktion och beslutar om deras löne- och anställningsvillkor. Fullmäktige fastställer också arbetsordning som anger hur övergripande organisation ser ut, och reglerar vissa lednings- och beslutsfrågor. Fullmäktige beslutar också om utformningen av sedlar och mynt. Fullmäktige lämnar förslag till om hur resultat ska disponeras och yttrar sig till i fråga om direktionsledamöternas ansvarsfrihet. Enligt förarbetena till ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank har fullmäktige dessutom till uppgift att följa och kontrollera hur bedriver sin verksamhet och hur direktionsledamöterna leder verksamheten. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande får närvara vid och yttra sig under direktionens sammanträden, men de har inte förslags- eller rösträtt. Fullmäktige har även en revisionsfunktion vars arbete utförs av externa konsulter. Direktionen samråder med fullmäktige om framställningar och formella skrivelser med förslag till och regeringen som avser ändringar i författningar eller andra åtgärder från statens sida. Fullmäktige lämnar dessutom remissyttranden inom sitt verksamhetsområde. Ordföranden och vice ordföranden lämnar vanligtvis en redovisning av fullmäktiges arbete till finansutskott . Fullmäktige sammanträdde vid tio tillfällen . fortsatte krisledning att vara aktiverad till och med november. Fullmäktiges arbete påverkades såtillvida att de flesta av sammanträdena hölls som hybridmöten, med endast ett fåtal deltagare fysiskt på plats medan övriga deltog digitalt. Årets två sista sammanträden kunde däremot genomföras på plats i riksbankshuset, då successivt återgått till att betrakta kontoret som huvudarbetsplats. Enskilda ledamöter som inte hade möjlighet att delta på plats kunde dock delta digitalt. Fullmäktige fick vid sina sammanträden information från direktionen och krisledningsgruppen om hur det operativa arbetet anpassats för att begränsa smittspridningen, vilka policyåtgärder direktionen vidtagit för att mildra pandemins effekter på ekonomin samt om läget för kontanthanteringen. Fullmäktige fick också information om hur planerade för återgången till arbete mer på kontoret än hemma liksom om projektet arbetsformer som delvis aktualiserats av de arbetsformer som formats under pandemin. Vid sitt sammanträde beslutade fullmäktige att förlänga mandatet för Per med en mandatperiod . Fullmäktige beslutade om direktionsledamöternas anställningsvillkor och tog även ställning till deras sidouppdrag. Inga ärenden om samråd med direktionen om framställningar till var aktuella . Fullmäktige får lämna yttranden över remisser som rör fullmäktiges ansvarsområden. Fullmäktige lämnade inte några remissyttranden . Fullmäktige fick information om arbete med att bemöta förslag till ny riksbankslag och om förberedelserna för att kunna hantera konsekvenserna om lagen fastställs enligt förslaget. Information gavs också om rättssekretariatets fördjupade rättsliga bedömning av förslagets förenlighet med liksom om hur fullmäktige påverkas av förslaget. Vid sitt sammanträde beslutade fullmäktige om en justering i arbetsordning som gällde hur it-verksamheten ska organiseras. Uppföljning av direktionens arbete Fullmäktige utförde en del av sin kontrollerande funktion genom att fullmäktiges ordförande och vice ordförande följde direktionens arbete , bland annat genom att utnyttja sin rätt att närvara vid direktionens sammanträden och informella möten. Fullmäktige granskade även direktionen genom sin revisionsfunktion. har haft uppdraget för fullmäktiges räkning . förlängdes avtalet , till och med . Fullmäktige fastställer en plan för revisionsfunktionens arbete. rapporterade KPMG sin granskning av direktionens utövande av tjänst och efterlevnaden av arbetsordningen liksom granskningen av krishantering under pandemin 2020. KPMG fann inte några väsentliga brister vid någon av dessa granskningar. Fullmäktige fattade beslut om två granskningar utöver revisionsplanen. Dels gjordes en utvärdering av effekterna av organisationsförändringar för områdena compliance och informationssäkerhet, dels utreddes frågan om eventuella jäv i samband med direktionens beslut om att köpa företagsobligationer. Den första granskningen, som redovisades vid fullmäktiges sammanträde , resulterade i några reflektioner för att eventuellt beakta i det fortsatta utvecklingsarbetet. Den andra granskningen redovisades vid sammanträdet tillsammans med en rättslig utredning från fullmäktiges kanslifunktion. Fullmäktige anslöt sig till bedömningen att det inte förelegat något jäv och konstaterade att ingen ytterligare åtgärd krävdes. Fullmäktige fick även information om årliga granskning av verksamhet. redovisade sina resultat för fullmäktige både inför och i samband med fullmäktiges beslut om förslag till vinstdisposition. När slutfört sin granskning fick fullmäktige ta del av revisionsberättelsen. Därutöver hade ordföranden och vice ordföranden löpande kontakt med internrevision. Direktionens ledamöter deltog vanligtvis i fullmäktiges sammanträden och redogjorde då regelbundet för viktigare beslut och händelser i verksamhet. De redogjorde exempelvis för den aktuella penningpolitiken och arbetet med att övervaka stabiliteten i det finansiella systemet. Vidare informerades fullmäktige om utvärdering av penningpolitiken. Direktionen informerade också om läget på de finansiella marknaderna, såväl i och som globalt. Information om åtgärder med anledning av coronapandemin var en stående punkt på fullmäktiges agenda. Fullmäktige fick också information om direktionens beslut om ändringar i instruktion liksom om arbetet med revideringar av etiska regler. Fullmäktige fick information om i ekonomisk vetenskap till minne 2021. Fullmäktige fick information om arbete kring framtidens avvecklingar av betalningar och värdepapper. Information lämnades också om anslutning till eurosystemets betalningsplattform TIPS och arbetet med RIX-INST (omedelbara betalningar genom TIPS) samt CCY- INST (gräns- och valutaöverskridande betalningar genom TIPS). Fullmäktige fick vidare information om Projekt e-kronapiloten och deltog med två representanter i referensgruppen till delprojektet för formgivning av en logotyp för e-kronapiloten. Direktionen informerade också fullmäktige om Betalningsrapporten. Fullmäktige fick även information om besluten att publicera en ny referensränta (Swestr) samt om frågor kring inlösen liksom om andra frågor kring kontanthanteringen. Vidare fick fullmäktige löpande information om uppföljningen av budgeten och verksamhetsplanen, om uppföljningen av finansiella och operativa risker, om resultatet i kapitalförvaltningen och om utfallet i övrigt av verksamheten och om internrevisionens verksamhet. Fullmäktige fick också information om direktionens beslut kring finansiella riskavsättningar. Fullmäktige fick löpande information om arbetet med att etablera en innovationshubb i i samarbete med () och några nordiska centralbanker. beslutade att medge att delfinansierar hubben med högst . Hubben är nu etablerad och en chef tillsatt. Fullmäktige fick information om de remissyttranden som direktionen lämnade . De temaluncher som fullmäktige brukar bjudas in till, där direktionen ger fördjupad information i olika aktuella verksamhetsfrågor, kunde med anledning av coronapandemin endast hållas i samband med fullmäktiges sammanträden. De genomfördes digitalt eller som hybridmöten. De teman som då togs upp var riskarbete, , referensräntan Swestr och slutligen G20:s agenda för gränsöverskridande betalningar. 1 Beräkning av inleverans till staten kronor Justering av årets resultat Avgår valutakursvinst bordförd i resultaträkningen Tillkommer prisförlust bokförd i balansräkningen Beräkning av genomsnittligt justerat resultat av det genomsnittliga justerade resultatet 2 Beräkning av avsättning till 3 Beräkning av ianspråktagande ur av det genomsnittliga justerade resultatet Prisförlust bokförd i balansräkningen Justerat resultat minskat med genomsnittligt resultat Tryck: Riksdagstryckeriet, 2022