frsrdg · H904NR1 · 2022-03-16 00:00:00 — Rapport till 2021/22:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten svenska delegation överlämnar härmed bifogad berättelse om sin verksamhet . Huvuddragen i verksamheten 2021 ......................................................... 73:e session, den 2–.............. Utskotten och kontrollkommittén .......................................................... Utskottet för ett hållbart .......................................................... Utskottet för kunskap och kultur i .......................................... Utskottet för tillväxt och utveckling i ..................................... Utskottet för välfärd i ............................................................. Den parlamentariska (BSPC) ............................... Den arktiska parlamentarikerkonferensen ............................................. svenska delegation 2021 ..................................................... Rekommendationer och interna beslut ................................................. Resolution antagen vid den 30:e parlamentariska , digital, .............................................. Resolution antagen vid den 14:e arktiska parlamentarikerkonferensen, digital, 13–............................................................................... Resolution antagen vid den 10:e parlamentariska , Missivbrev till redogörelsen för den parlamentariska (BSPC) ........................................................................ Missivbrev till redogörelsen för den arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR)............................................................ Inom ramen för samarbetar de nordiska ländernas samt de självstyrande områdena , och och regeringar. Samarbetet grundas på som undertecknades 1962 och har reviderats . anger att samarbetet omfattar sociala och rättsliga frågor, kultur, ekonomi och näringsliv, kommunikationer, miljö och säkerhet. utesluter inte samarbete även på andra områden. har också utvecklat formerna för att ge en parlamentarisk dimension till samarbetet mellan regeringarna på det utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska området. roll är att ta initiativ där man ser problem som kan lösas på nordisk nivå eller där nya möjligheter kan tas till vara genom nordiskt samarbete. Vidare är rådgivande i frågor som rör två eller flera nordiska länder. Begreppet ”nordisk nytta” är grundläggande. Det innebär att de nordiska länderna samarbetar om sådant de kan göra bättre tillsammans än om de agerar var för sig. Det handlar om att förbättra medborgarnas vardag, erfarenhetsutbyte inför reformer på olika samhällsområden och att få genomslag för gemensamma nordiska värderingar i internationella sammanhang. består av 87 valda medlemmar från de nordiska länderna samt de självstyrande områdena , och . Verksamheten bedrivs inom presidiet och de fyra utskotten samt kontrollkommittén. Sessionen är rådets högsta beslutande organ och äger rum varje höst. arrangeras också en temasession . slutsatser får oftast formen av en rekommendation som riktas till eller en eller flera nordiska regeringar. följer upp och kontrollerar att rekommendationerna genomförs på bästa möjliga sätt. Rådets medlemmar kan även ställa frågor till de nordiska regeringarna, landsstyre, landskapsregering, Naalakkersuisut eller ministerrådet. En muntlig fråga ska ställas och besvaras vid en särskild frågestund som ordnas på förslag av presidiet, och en skriftlig fråga ska besvaras senast efter att den kom mottagaren tillhanda. Den svenska delegationen bidrar till detta inom ramen för arbetet i men också genom förankring i utskott och genom kontakter med regeringen samt med organisationer, civilsamhället och enskilda medborgare. har innehaft ordförandeskapet för . Un- der den digitala sessionsveckan presenterade rådets tillträdande president det danska ordförandeskapsprogrammet med fokus på centrala samhälls- och politikområden som alla är under press i : det nordiska samarbetet i sviterna av pandemin, en gemensam nordisk beredskapsstrategi, en nordisk klimatinsats med fokus på forskningssamarbete, nordbors ömsesidiga förståelse för vikten av kunskaper och färdigheter i de nordiska grannländernas språk och turismsamarbete för att stärka en av de näringar som har drabbats hårt av covid-19. Syftet med ordförandeskapsprogrammet är att lyfta fram de områden där man vill ta nya initiativ eller göra särskilda insatser. Det finns däremot inte utrymme i ett kortfattat program att nämna allt det samarbete som pågår fort- löpande inom eller inom . Således har såväl utskotten som presidiet fortsatt sitt arbete också på andra sakområden, även om de frågor och åtgärdsförslag som tas upp i programmet betonats särskilt i rådets arbete Det finns fortsatt en stark önskan från parlamentarikerhåll att öka aktuali- teten i arbete, förbättra den nationella förankringen och arbeta med snabbare processer. har genom sitt genomförda reformar- bete eftersträvat mer politisk dialog och färre konsensuslösningar. 2 Huvuddragen i verksamheten 2021 verksamhet bedrivs inom ramen för presidiet, de fyra utskotten och kontrollkommittén. eftersträvar mer politisk dialog och vill att arbetet ska vara till nordisk nytta för medborgarna. Att ska vara världens mest integrerade region är en gemensam målsättning med brett stöd. Rörlighet och samarbete över landsgränserna är ett bärande element i det nordiska samarbetet. var 2021 ordförandeland i . Hanteringen av pandemin och det framtida nordiska krissamarbetet var ett prioriterat område i det danska ordförandeskapsprogrammet. I programmet lyftes det bland annat fram att de nordiska länderna agerade var för sig i förhållande till covid-19-pande- min, vilket ledde till problem för dem som arbetar, studerar, reser och investerar i ett annat nordiskt land. Det danska ordförandeskapets budskap var att de nordiska länderna måste lära sig av misstagen, bland annat när det gäller gränsrestriktionerna. Det danska ordförandeskapsprogrammet efterlyste en starkare gemensam nordisk beredskapsstrategi så att länderna står bättre rustade för olika kriser , såsom pandemier och naturkatastrofer. Programmet lyfte också fram betydelsen av ett ökat försvars- och säkerhetssamarbete samt en nordisk satsning på . I övrigt framhävdes särskilt ett ökat samarbete kring klimatfrågor, arbetet mot gränshinder, samarbete inom kultur och turism och satsningar på nordisk språkförståelse. Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin När covid-19-pandemin bröt ut valde de nordiska länderna olika strategier för att hantera pandemin. Den svenska delegationens medlemmar har fortsatt att påpeka att covid-19-pandemin och de nordiska ländernas olika strategier för att möta och begränsa dess spridning har skapat många problem, särskilt för nordbor i gränsregionerna, och återkommande betonat vikten av ett starkare nordiskt samarbete när det gäller de beslut som tas i pandemins spår. Den svenska delegationen har i samtal och debatter lyft fram att den nordiska gemenskapen har sitt ursprung i ett nätverk av personliga kontakter över de nordiska gränserna. Förutom de rent praktiska utmaningarna med att följa de olika ländernas rekommendationer och regleringar konstaterade delegationen även att människors attityder tyvärr delvis förändrats. Delegationen har särskilt uttryckt oro över att detta ska bidra till varaktiga försämringar av de starka nordiska mellanfolkliga relationerna – kittet för det unika samarbete som möjliggjort våra nordiska välfärdssamhällen. Mycket tyder på att pandemin har försvårat relationerna och sått misstro mellan de nordiska länderna, både på politisk nivå och bland medborgarna. 2 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHETEN 2021 har kring detta ställt ett flertal frågor till statsråd och regering, exempelvis om vad som görs för att säkerställa att medborgare ska få träffa sina närstående Vidare har frågor ställts om vad som kommer att göras för att inte större klyftor mellan olika länder ska skapas och hur som en integrerad region ska stå bättre för kriser . Under toppmötet med de nordiska statsministrarna (i fall deltog samarbetsminister ) i samband med session de- batterades vad kan lära av covidkrisen och hur man kan stärka samar- Under debatten deltog även finländske förre ministern som på samarbetsministrarnas uppdrag tagit fram en rapport med förslag på hur samarbetet kan stärkas i kristider. fram att det delvis, och kanske främst i gränsregionerna, känns avlägset att uppnå ministerrådets vision om att ska vara världens mest inte- grerade och hållbara region. Rådet kommer i samband med temasessionen 2022 återigen att dryfta Enestamrapporten vid en frågestund med de nordiska samarbetsministrarna och ställa frågor kring hur de nordiska ministrarna följer Flera medlemmar i påpekade under debatten på toppmötet behovet av att söka lösningar som kan säkerställa öppna gränser för regionens invånare – även i kristider. Det rådde enighet mellan och Nor- diska ministerrådet om att det nordiska samarbetet har lärt av krisen och att man vill se tätare samordning och informationsutbyte, bättre be- redskap och större engagemang i krisarbetet. Situationen i gränsregionerna i spåren av covid-19- pandemin Gränsproblemen mellan de nordiska länderna i kölvattnet av pandemin var ett av de stora samtalsämnena även . Att förhindra och avskaffa gränshinder innebär att kan bidra till att förenkla människors vardag. Gränshinder handlar om praktiska och vardagliga problem. För att främja ett mer integrerat måste de hinder och den brist på information som på olika sätt gör det svårare att flytta, pendla, studera eller bedriva näringsverksamhet över gränserna i bli färre. Covid-19-pandemin och de nordiska ländernas olika restriktioner för att hantera smittspridningen har medfört stora störningar i den fria rörligheten i . De nordiska gränserna, som i normala fall knappt märks av har i stor utsträckning stängts och drastiskt förändrat vardagen för många nordbor – särskilt för de boende i gränsregionerna. Beslut om inreserestriktioner och karantänsbestämmelser har bland annat gett upphov till situationer där formella gränshinder åter aktualiseras och där gränspendlare påverkas. Den svenska delegationen har satt tryck på svenska statsråd och regeringen genom skriftliga frågor och interpellationer. Likaså har delegationens medlemmar ställt många skriftliga frågor till berörda nordiska regeringar och ministerrådet. Framförallt har fokus legat på frågor om hur ska 2 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHETEN 2021 agera gemensamt för att finna lösningar på problemen som uppstått under co- vid-19-krisen, det vill säga vad som görs för att förbättra samarbete och samverkan i gränsregionerna. Andra frågor som tagits upp är huruvida det förs en dialog mellan de nordiska regeringarna och om regeringarna är medvetna om problematiken som uppstår när gränser mellan länder i stängs. Det har också handlat om otryggheten som skapas när informationen vid gränsövergångar är otydlig och oförutsägbar. Likaså har återkommande frågor sedan början av pandemin ställts om ekonomisk ersättning till de drabbade i gränsområdena, både för gränspendlare som inte kan ta sig till sina arbeten och för dem som bedriver verksamhet vid gränserna där det normala flödet av tjänster och kunder har uteblivit. Ett flertal frågor har även riktats till den om vad som görs för att gränspendlare inte ska drabbas av onödig beskattningsproblematik. Den svenska delegationen har vid flera möten med den nordiska samarbetsministern (S) diskuterat problematiken. Med tanke på den svåra situationen har den svenska delegationen därutöver genomfört ett antal extraordinarie möten. Delegation genomförde ett digitalt samtal med den norska justitie- och beredskapsministern för att diskutera situationen vid gränsen och de problem som drabbat arbetspendlande nordbor i gränsregionerna. Även medlemmar ur den norska delegationen till deltog. samtalade även med statssekreterare (S), med ansvar för Nordenfrågorna på Statsrådsberedningen, och lyfte fram behovet av att statsministern publikt tar sig an problematiken i gränsregionerna för att finna en lösning. genomfördes även ett samtal om situationen i de nordiska gränsregionerna med anledning av covid-19-pandemin med samarbetsministern, svenska medlem samt representanter från gränsregionerna. Efter en framställan från den svenska delegationens arbetsutskott till gruppledarna om en särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna, beslutade talmannen att en sådan debatt skulle hållas. Debatten genomfördes i kammaren med deltagande av den nordiska samarbetsministern (S). Dialogen mellan rådet och ministerrådet Hur arbetsrelationen och dialogen mellan och kan utvecklas och förbättras har varit uppe för diskussion vid flera av rådets och delegationens möten . Det har handlat budgetprocessen, interaktionen när de båda möts i plenum – vid redogörelser, i aktualitetsdebatten och frågestunder och även i samband med andra möten och vid så kallad politisk dialog (slutbehandling av rekommendation). En fråga som varit i särskilt fokus har handlat om ministerrådets respons till rådets rekommendation (enhälligt beslutad) om att inrätta ett ministerråd för transportfrågor. I sitt betänkande om budgetkompromissen vad gäller ministerrådets budget 2022 lyfte rådet åter fram önskemålet om att ett ministerråd för transportfrågor bör 2 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHETEN 2021 etableras så snabbt som möjligt. Den svenska delegationen bjöd in den svenska infrastrukturministern till ett delegationsmöte för att dryfta frågan som även debatterades i kammaren i samband med årets Nordendebatt. Den svenska delegationen har vid möten med samarbetsmi- nistern lyft fram frågor som bland annat handlat om förbättrad kommunikation mellan och ministerrådet, exempelvis kring samarbetet i bud- Delegationen har även uttryckt oro när det gällde Nordiska mi- nisterrådets problem med ekonomistyrningen och förvaltningskulturen. rådet deltog vid ett extra delegationsmöte för att informera om och diskutera utmaningarna i Nordiska ministerrådets ekonomi- och projektförvaltning, som ministerrådets sekretariat arbetat med under de Initiativet till det extrainsatta delegationsmötet kom efter att frågan om Nordiska ministerrådets ekonomi- och projektförvaltning diskute- rats på ett extra informationsmöte med presidium och Nor- diska ministerrådets sekretariat . Detta föranleddes av att den danska riks- revisionen identifierat felaktigheter i ministerrådets räkenskaper även och att de nordiska samarbetsministrarna behandlat frågan på ett möte . räkenskaper var inte föremål för kritik från den danska riksre- Delegationen har betonat frågans allvar och att problemen bör åtgärdas för att säkerställa det framtida förtroendet för det nordiska sam- Nordiskt samarbete inom krisberedskap Under slutet av året presenterades en opinionsundersökning Støtte og skuffelse – Holdninger til nordisk samarbeid, framtagen av och , om vad medborgare i anser om det nordiska samarbetet. Brottsbekämpning, klimat, försvar och säkerhet lyftes fram som något av det viktigaste för de nordiska länderna att samarbeta om. Rapporten visade att de nordiska medborgarna är positiva till det nordiska samarbetet, men att det finns en besvikelse när det gäller samordningen av åtgärder kring hanteringen av pandemin. har fortsatt sitt arbete med att stärka nordiskt försvars- och säkerhetssamarbete, inkluderat civil beredskap och krisberedskap. antog 2019 en strategi för samhällssäkerhet som skickades som en rekommendation till ministerrådet, och rådets presidium har fortsatt uppföljningen, också kopplat till covid-19-krisen. I samband med årets digitala temasession stod hybridhot och cybersäkerhet som tema för aktualitetsdebatten. Vid sessionen i gästtalade Natos generalsekreterare . Årets toppmöte med samarbetsministrarna gav möjlighet till dialog om hur det framtida samarbetet inom krisberedskap kan stärkas. Debatten mellan och de nordiska statsministrarna visade att det finns en vilja till förbättringar för ett stärkt nordiskt samarbete kring försörjningsberedskap, och förre finländske ministern 2 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHETEN 2021 rapport med tolv rekommendationer om ökat samarbete ses som en positiv signal i rätt riktning. presidium behandlade flera frågor om krisberedskap, bland annat förslag på ett nordiskt beredskapslager i kriser, nordisk säkerhet mot cyberattacker samt etablering av ett statsministersamråd och en krisberedskapskommitté. Fortsatt arbete via digital plattform Mot bakgrund av den pågående covid-19-pandemin var förutsättningarna för arbetet 2021 fortfarande förändrade. Resor och fysiska möten var överlag inte möjliga, men det politiska arbetet fick inte stanna av. När gränserna fortfarande var stängda mellan de nordiska länderna blev det än viktigare att hålla hög aktivitet i samarbetet. Det innebar att fysiska möten ersattes med digitala. Trots de tekniska utmaningarna kunde presidium och de fyra utskotten hålla verksamheten i gång. fanns en fortsatt förhoppning om att kunna återgå till mer normal verksamhet och mötas fysiskt. Glädjande nog hölls 73:e session på plats i . Detta blev rådets enda fysiskt genomförda möte . I enlighet med består svenska delegation av 20 medlemmar och 20 suppleanter som väljer bland sina ledamöter. Delegationens sammansättning 2021 framgår av bilaga 1. Vid delegationens konstituerande möte omvaldes (M) till ordförande och (S) till vice ordförande för en ny valperiod under den pågående mandatperioden. Medlemmar i delegationens arbetsutskott var (M), (S), (S), (M), (S) och (SD). Suppleanter i arbetsutskottet var (C), (V), (KD), (L) och (MP). ersattes av (MP) som suppleant i arbetsutskottet. ersattes av (S) som medlem i arbetsutskottet, och ersattes av (MP) som suppleant. svenska delegation och arbetsutskott höll åtta respektive tre möten, både fysiska och digitala. Delegationen bjöd vid ett flertal tillfällen in både ministrar, ambassadörer och sakkunniga för dialog om aktuella nordiska frågor. Delegationens ordförande och vice ordförande deltog dessutom i möten mellan talmannen, utrikesutskottets presidium och delegationspresidierna. betänkande över den svenska delegationens redogörelse och regeringens skrivelse om det nordiska samarbetet 2021 debatterades i kammaren. Uppföljning och förankring av rekommendationer Medlemmarna av svenska delegation har följt upp rekommendationer och aktivt arbetat med att förankra dem och de nordiska frågorna i . Delegationen har utsett särskilt ansvariga bland delegationens medlemmar till att följa upp behandlingen av rekommendationerna och har även översänt rekommendationerna till relevanta riksdagsutskott. Vidare har delegationens medlemmar genom motioner, frågor och interpellationer aktualiserat rekommendationerna och andra frågor av nordiskt intresse i . Medlemmar har också utnyttjat möjligheten att ställa skriftliga frågor till och de nordiska ländernas regeringar. Delegationen arrangerar ett antal seminarier, samtal och briefingar i syfte att belysa aktuella nordiska frågor och inhämta kunskap inom relevanta områden. uppmärksammades frågor som rörde gränshinder, psykisk ohälsa bland barn och unga i och antibiotikaresistens. Delegationen anordnade även två lunchbriefingar som analyserade parlamentsvalen och regeringsbildningarna i och . Den svenska delegationen stod värd för septembermöten som hölls digitalt den 6–. I samband med mötena bjöd delegationen in till ett gemensamt möte om psykisk ohälsa bland unga i . Bakgrunden till mötet var att covid-19-pandemin enligt flera undersökningar haft en negativ påverkan på barns och ungas psykiska hälsa. Undervisning på distans, begränsade sociala sammanhang, minskade fritidsaktiviteter och ett ökat våld i hemmiljön lyftes fram som bidragande orsaker. Vid mötet, som inleddes av (S), vice ordförande i den svenska delegationen, deltog socialminister (S), , generalsekreterare för och MaiBritt Giacobini, med.dr, specialist i barn- och ungdomspsykiatri. Från den svenska delegationen deltog (S), medlem i utskott för välfärd i . Vid mötet framhölls betydelsen av både förebyggande och långsiktigt arbete för att stödja unga som mår dåligt, en mer tillgänglig vård för barn och unga samt vikten av att utjämna klyftorna i samhället. Deltagarna lyfte även fram kunskapsutbyte mellan de nordiska länderna och samarbete mellan det civila och offentliga samhället som viktiga faktorer i arbetet mot psykisk ohälsa. arrangerade den svenska delegationen seminariet Antibiotikaresistens – ett globalt hälsohot. har uppmärksammat den oroande utvecklingen av antibiotikaresistens, både ur ett nordiskt och globalt perspektiv, och frågan lyftes även fram i det danska ordförandeskapsprogrammet . Seminariet syftade till att både få en bild av den aktuella situationen och att följa upp arbetet med den s.k. Könbergrapporten om det framtida nordiska hälsosamarbetet där ett antal förslag på insatser mot den ökande antibiotikaresistensen presenterades. I seminariet, som hölls i förstakammarsal, deltog bland annat (M), ordförande i utskott för välfärd i , , sakkunnig vid , , tidigare minister och författare av Könbergrapporten, , ordförande för i och , överläkare och docent vid i infektionsmedicin. Deltog gjorde även socialutskott representerat av (C). Det fanns en samstämmighet i att antibiotikaresistens alltjämt är ett allvarligt globalt hot och att pandemin inte har förbättrat situationen. framhöll att det, som användningen av antibiotika måste reduceras, krävs ekonomiska incitament för att ta fram nya mediciner och att skulle kunna gå före i detta arbete. informerade om att regeringen prioriterar detta område och att man har en strategi för perioden –2023. Deltagarna var eniga om att problemet med resistens hårdast drabbar fattiga länder och att det krävs både nationella handlingsplaner och globala politiska ramverk för att reglera användningen av Med anledning av det norska stortingsvalet arrangerade den svenska delegationen en lunchbriefing i om val- resultatet och det efterföljande arbetet med regeringsbildningen. bassadör i och korrespondent var inbjudna för att analysera valresultatet, ge en övergripande bild av norsk politik samt en orientering kring framtida politiska utmaningar. Som en uppföljning av valet till Alltinget i anord- nade den svenska delegationen en lunchbriefing i för en orientering kring valresultatet och dess politiska konsekvenser. ingen var , ambassadör i och Haukur , sakkunnig på inbjudna för att analysera valresulta- tet, regeringsbildningen och den nya regeringens framtida utmaningar samt för att även ge en mer övergripande bild av isländsk politik. Dialog med den nordiska samarbetsministern Den svenska delegationen bjöd in den nordiska samarbetsministern (S) för samtal om både aktuella nordiska frågor i och covid-19-pandemins påverkan på det nordiska samarbetet. Vid delegationsmötet informerade ministern bland annat om en strategisk utredning om krissamverkan som skulle genomföras för att synliggöra hur det nordiska samarbetet fungerat under covid-19-pandemin. Utredningen, som skulle genomföras av den finländske förre ministern , skulle fokusera på nordisk krissamverkan, myndighetssamarbete och de nordiska samarbetsministrarnas ansvar och roller. Utredningen skulle vara färdigställd . tog även upp Nordiska ministerrådets problem med ekonomistyrningen och bristerna i projekthanteringen, och hon såg mycket allvarligt på att de dittills vidtagna åtgärderna inte hade lett fram till en tillfredsställande situation. Vid delegationsmötet redogjorde ministern kort för samarbetsministrarnas möte den 13–på . Vid mötet diskuterades bland annat de nordiska ländernas samarbete under covid-19-pandemin, dialogen mellan och , budgetprioriteringar, den strategiska utredningen som syftar till att stärka det nordiska samarbetet i kristider samt behovet av att stärka och förtydliga i dess arbete. betonade vikten av att dra lärdomar av pandemin, men också att se framåt i arbetet med att göra till världens mest integrerade region.