frsrdg · H904NR1 · 2022-03-16 00:00:00 — De projekt som igångsätts måste vara konkreta och rent praktiskt göra avtryck i arbetet med ministerrådets vision. Ministern tog även upp budgetens omfördelning av resurser och underströk att många sektorer har drabbats hårt under pandemin. Från den svenska delegationens sida välkomnades den strategiska utredningen om nordisk krissamverkan och även samarbetsministrarnas aktiva arbete med att lösa problemen med ekonomihanteringen och projektstyrningen på . Delegationens medlemmar tog i diskussionerna även upp frågor som rörde gränsstängningarna, den ansträngda situationen i gränsregionerna, dialogen mellan länderna när det gällde covid-19-vaccine- ringen, nordisk krisberedskap och det nordiska EU-samarbetet. Från delegationen framfördes även frågor som rörde en förbättrad kommunikation mellan och ministerrådet, neddragningarna på kulturområdet i budgeten, genomförandet av rådets rekommendationer samt behovet av nordisk gränsregional statistik. Den svenska delegationen bjöd in , , informationstjänsten Info samt representanter för Ungdomens Nordiska råd (UNR) till sina delegationsmöten för utbyte av information. Delegationens medlemmar och suppleanter medverkade även vid ett stort antal digitala seminarier, arrangerade av bland annat , och . Delegationen följde genom gränshindergrupp, som består av parlamentariker från samtliga nordiska länder, utskott och partigrupper, arbetet med att både avlägsna existerande gränshinder mellan de nordiska länderna och förebygga att nya uppstår. var (S), (C), (S) och (KD) svenska representanter i gränshindergruppen. (S) var medlem i Gränshindergruppen til och med september. Gruppens uppdrag är dels att stödja Nordiska ministerrådets gränshinderråd i arbetet med att ta bort existerande gränshinder, dels att uppmärksamma på nya hinder som uppstår i gränsregionerna. Medlemmarna i gruppen avrapporterar sitt arbete till delegationen och sina respektive utskott i . Mot bakgrund av covid-19-pandemin och de stora störningar de olika restriktionerna skapade för både boende och arbetspendlare i gränsregionerna i , arrangerade den svenska delegationen ett digitalt samtal med berörda aktörer. I samtalet deltog bland annat nordiska samarbetsminister (S), nordiska samarbetsminister (Høyre), svenska medlemmar i gränshindergrupp, ordförande i gränshinderråd samt representanter för gränsregionala nordiska informationstjänster. I samtalet deltog även ett antal nordiska medborgare som gav vittnesmål om hur hårt restriktionerna och stängningarna drabbat dem, både i yrkeslivet och privat. arbetsministrarna beklagade den uppkomna situationen, och man hade full för- ståelse för människors frustration och ilska. Ministrarna var eniga om att det finns mycket att lära av krisen och att dialogen mellan länderna behöver bli bättre inför kommande kriser. Man framhöll dock att regeringarna haft täta kontakter under krisens gång och att många frågor hade klarats ut genom prag- De svenska ledamöterna i gränshindergruppen var sam- stämmiga i att både det nordiska samarbetet och människors förtroende hade skadats allvarligt under pandemin och att ländernas olika strategier kunde ris- kera att få långvariga konsekvenser för både privatpersoner och företag. representanterna för de nordiska informationstjänsterna var eniga om att kris- hanteringen i måste bli bättre och att både myndigheter och regeringar behöver samarbeta mer effektivt för att lösa de problem som uppstår över gränserna. Delegationens ordförande (M) avslu- tade samtalet genom att tacka deltagarna för stort engagemang och konstruk- tiva inspel och betonade betydelsen av att reparera den tillit som skadats under Mot bakgrund av de nordiska ländernas olika strategier att möta och begränsa covid-19-pandemin och dess spridning bjöd delegationen in justitie- och beredskapsminister (Høyre) till ett digitalt möte för att diskutera den aktuella situationen och möjliga lösningar. Vid mötet, i vilket även ledamöter i den norska delegationen samt representanter för och deltog, redogjorde medlemmar i den svenska delegationen för den ansträngda situationen mellan och , och det efterlystes snara åtgärder för att komma till rätta med problemen. Det betonades från båda delegationerna att kärnan i det nordiska samarbetet – den fria arbetsmarknaden – måste kunna fungera även i kristider och att gemenskapen mellan länderna annars riskerade att raseras. beklagade den besvärliga situation som uppstått för de svenskar som arbetspendlar mellan och , men hon betonade att co- vid-19-pandemin har medfört stora inskränkningar och begränsningar även för de norska medborgarna. Ministern underströk dock att de svenska gränspendlarnas situation har högsta prioritet och att man arbetar kontinuerligt på ministernivå med att hitta lösningar för de grupper som drabbats särskilt hårt. Delegationens arbetsutskott bjöd även in , statssekreterare på för att diskutera gränsproblematiken mellan och . framförde att frågan om åtgärder mot de mest akuta problemen för gränspendlarna nu måste lyftas upp till en högre nivå, och man efterfrågade en mer aktiv och engagerad statsminister som kunde bidra till att reparera de djupa såren inom det nordiska samarbetet. Man underströk att det inte enbart gällde ekonomisk ersättning till de mest utsatta, utan även framtiden för den nordiska gemenskapen. Statssekreteraren delade arbetsutskottets uppfattning att den uppkomna situationen var mycket allvarlig och hon beklagade att gränsproblematiken med hade fört med sig stora svårigheter för både människor och företag. Statssekretaren framhöll dock att flera lösningsförslag var under arbete och att både statsministern och flera departement var engagerade i frågan och aktivt arbetade för att avhjälpa den mest akuta situationen. Delegationen bjöd vid sitt möte in infrastrukturminister (S) för att bland annat informera delegationen om aktuella frågor och diskutera ett inrättande av ett nordiskt ministerråd för transport, en fråga som lyfts fram i och som har ett brett stöd. gav bland annat en översikt av aktuella infrastrukturprojekt över de nordiska gränserna, något han såg mycket positivt på och menade kunde vara en kraft för att stärka den nordiska gemenskapen, integrationen och känslan av samhörighet som till viss del blivit lidande under covid-19-pandemin. När det gäller frågan om ett ministerråd för transport betonade ministern det goda samarbetet mellan de nordiska infrastrukturministrarna och framhöll att samarbetet intensifierats under pandemin för att kunna hantera hastigt uppkomna frågor. Samarbetet tar form av informella såväl som formella möten och skulle enligt riskera att hämmas av att ytterligare formaliseras. Delegationens medlemmar uttryckte sitt stöd för infrastruktursatsningarna över de nordiska gränserna, däribland planerna på att upprätta nya förbindelser, och instämde i att de kan vara en faktor när man bygger upp den nordiska gemenskapen igen. Flera av delegationens medlemmar hänvisade till den breda politiska enigheten i frågan om att inrätta ett nordiskt ministerråd för transport och pekade på fördelarna med att formalisera samarbetet. En aspekt som lyftes fram var att samarbetet som det ser ut är individberoende och att det kan komma att förändras när ministrar byts ut. Man hänvisade också till de många nordiska infrastrukturprojekt som statsrådet redovisat och menade att dessa skulle gynnas av att kontinuerligt kunna lyftas fram inom ramen för ett nordiskt ministerråd för transport. Till sitt möte bjöd delegationen in nya direktör, , som bland annat varit finansminister på 2015– 2019. Hon såg fram emot att arbeta med tjänstemannastödet till och informerade om att hon bland annat tagit initiativ till att, tillsammans med de nationella sekretariaten och partigruppssekretariaten, se över hur stödet skulle kunna förbättras och effektiviseras. Rådsdirektören hade också gästat såväl partigrupperna som de nationella sekretariaten sedan hon tillträtt posten. Nordregios nya direktör var inbjuden till delegationsmötet den för att presentera sig och sina tankar om det nya uppdraget. Nordregio etablerades 1997 av och är ett forskningscenter för regional utveckling och planering med placering i . redogjorde kort för verksamheten och underströk att forskningsarbetet fortskrider som vanligt trots pandemin. Ett antal rapporter med koppling till effekterna av covid-19-pandemin höll på att utarbetas. (M) tackade för informationen och föreslog ett nytt möte mellan delegationen och Nordregio när pandemin klingat av, förslagsvis på Nordregio under /kväll, för information och diskussion om aktuell och framåtblickande forskning om . Statssekreterare på , med ansvar för skatte- och tullfrågor, var inbjuden till delegationsmötet för att in- formera delegationen om det nordiska samarbetet inom ministerrådet för eko- nomi- och finanspolitik (MR-Finans) och dess arbete med att underlätta för medborgare att driva företag över landsgränserna i , med särskilt fokus på de gränshinder som uppstått för gränspendlare på grund av covid-19-pan- Statssekreteraren redogjorde för arbetet i för ekonomi- och finanspolitik som möts en gång för att diskutera frågor av gemensamt intresse, bland annat hållbar ekonomisk tillväxt, nordisk gränshin- derproblematik, beskattning och internationellt samarbete. tog särskilt upp ett antal gränshinderfrågor som rörde beskattning av gräns- pendlare vid hemarbete och som kunde vara föremål för en Delegationens medlemmar tackade för informationen och tog upp frågor som bland annat rörde en översyn av det nordiska skatteavtalet, norska arbetsgivaravgifter, samt vikten av gränsregional sta- Delegationen bjöd in de nordiska ländernas ambassadörer och andremän till ett lunchmöte . Syftet med mötet, som ägde rum i parti- matsalen, var att sätta fokus på det nordiska samarbetet och inhämta informa- tion från ambassadörerna om aktuella frågor och deras syn på det framtida 4Nordiska rådets 73:e session, den 2– session är årets största nordiska forum för dialog mellan parlamentariker, ministrar och oppositionsledare från hela . Den 73:e sessionen anordnades i danska den 2–. Viktiga teman som lyftes fram under sessionen var hämtade från det danska ordförandeskapsprogrammet och rörde covid-19-pandemins effekter på det nordiska samarbetet och framtida nordisk krishantering. har , precis som innan, kämpat med de utmaningar som covid-19-pandemin medfört. Trots att samtliga av rådets övriga möten hölls digitalt kunde den årliga sessionsveckan genomföras fysiskt i . hölls parti-, utskotts- och presidiemöten i danska . Därefter öppnades plenum som innehöll flera dagordningspunkter med ministrar. Gränsproblematiken mellan de nordiska länderna till följd av pandemin stod fortsatt högt på agendan och speglade många av sessionens delar. Även klimatet och fick stor uppmärksamhet. Hela debatten sändes live på nätet. Vid sessionen presenterades även den så kallade Enestamrapporten som den finländske förre ministern skrivit på uppdrag av de nordiska regeringarna med anledning av svårigheterna inom det Nordiska samarbetet till följd av covid-19-pandemin. Rapporten tar upp rekommendationer för hur krisberedskapen i kan förbättras och ska diskuteras vidare . Vid sessionen deltog gäster från bland annat ett oppositionsparti i och representanter för , Beneluxparlamentet, tyska Bundestag, , gränsregionen mellan och , , , , Natos parlamentariska församling och den parlamentariska samt , nuvarande president i parlamentariska församling. En särskild debatt hölls också om det säkerhetspolitiska läget efter ett längre anförande från Natos generalsekreterare . Under sessionsveckan konstaterades som positivt att Ungdomens Nordiska råd hade lite större utrymme i debatter än . Även ett flertal av de nordiska talmännen fanns på plats med anledning av det nordiska talmansmötet som hölls i anslutning till sessionen i . Toppmötet är en unik debatt eftersom det är det enda helnordiska mötet där alla statsministrar och parlamentariker möts i samma sal och debatterar. Här kan de nordiska parlamentarikerna kräva statsministrarna på svar i olika frågor. Temat för toppmötet var vad kan lära sig av 4 73:E SESSION, 2–4 NOVEMBER coronakrisen och hur det nordiska samarbetet kan stärkas framöver. diska statsministrarna representerades av statsminister som inledde toppmötet. Även resterande nordiska länders statsministrar höll inledningsanföranden, statsminister ersattes av utrikeshandelsmi- nister med ansvar för nordiska frågor (S). (C) tackade president för att behandlade alla lika när det gäller covidtestning och frågade på vilka bevekelsegrunder man tagit detta beslut, något som skulle kunna vara bra att förstå inför arbetet fram- (KD) frågade hur kan agera framöver för att bygga upp tilliten och förtroendet i gräns- regionen mellan och igen. (SD) frågade statsminister om olika syn på expertmyndigheters råd kan vara ett hinder för nordiskt samarbete i kriser och vad kan göra för att överbygga (M) tog replik på den norska statsministerns an- förande och framhöll att det är ett problem att , precis som den norske statsministern nu gjorde, pratar om ”importsmitta”. Detta bidrar, enligt Hans , till den ”pandeminationalism” med stängda gränser som utvecklats I stället är det viktiga att stoppa smittan, inte människor. cilie Tenfjord Toftby (M) frågade statsminister om han var beredd att ta täten när det gäller ett avtal om att samordna undantag vid gränsstängningar. En särskild frågestund hölls med samarbetsministrarna. (KD) frågade den norska samarbetsministern på vilket sätt de nordiska regeringarna ämnar arbeta för att riva de mentala gränshinder som skapats under pandemin i form av bland annat skepsis kring att ta ett jobb på andra sidan gränsen. (SD) frågade den danska samarbetsministern, med tanke på att man befann sig i värdlandet , hur de nordiska regeringarna vill tillmötesgå opinionen från de nordiska invånarna om ett gränsöverskridande samarbete om trygghet och säkerhet när det gäller till exempel den organiserade kriminaliteten? (S) frågade den finska samarbetsministern hur vi kan utveckla det nordiska samarbetet och forskningen när det gäller äldreomsorgen. Natos generalsekreterare var inbjuden som gästtalare och höll ett anförande om bland annat fördelarna och riskerna med att lever i så kallad djup fred och hur Nato och EU bidrar till fred globalt. Den efterföljande debatten kretsade mycket kring de nordiska ländernas olika val när det gäller Natomedlemskap och säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete i relation till detta. (C) frågade generalsekreterare å Mittengruppens vägnar hur de nordiska länderna, i och utanför Nato, utifrån vunna erfarenheter under pandemin kan utveckla en civil-militär samverkan och skapa 4 73:E SESSION, 2–4 NOVEMBER en verklig solidaritet som även fungerar när det är kris. (M) frågade om det inte är bra om länder som , som har en riksdagsmajoritet för en Natooption, förbereder sig för en ansökan även om beslutet alltid är det egna landets. (V) lyfte fram kriget i och framhöll att de enda som gick vinnande ur kriget var de vapenföretag, oljeföretag och säkerhetsbolag som gjorde miljarder i vinst. Utifrån det undrade han om Nato är nöjda med resultatet och hur de falskt ska påstå att man kan bomba länder till demokrati. (SD) frågade hur generalsekreteraren ser på delningen i vad gäller vilka säkerhetspolitiska samarbeten man är del av, till exempel i relation till globala expansion och i relation till EU:s strategiska kompass. (M) frågade om det finns några ytterligare åtgärder och kan vidta för att fördjupa partnerskapet med Nato eller om det är medlemskap som är nästa steg i deras process. (S) välkomnade besöket av Nato och i och den och lyfte fram att partnerskapet i dess nuvarande form är det man utgår från i arbetet, men att nyckeln är den folkliga förankringen för diplomati och internationellt samarbete. Han undrade hur generalsekreteraren ser att man ytterligare kan lyfta fram och utveckla detta. (S) frågade vilka hot och vilka trösklar generalsekreteraren ser som största hot mot ett fredligt . Vid sessionen presenterade ett antal förslag och redogörelser. Först ut var utrikesministrarna med sin redogörelse. I den efterföljande utrikespolitiska debatten framhöll (M) i ett anförande att och är utmanare på den internationella arenan och ett hot mot den europeiska säkerhetsordningen. Han framhöll att när vi pratar om de mjuka hoten, hybridhoten och propagandan så måste vi också kombinera detta med de hårda försvaren. Således uppskattades det att Natos generalsekreterare var en av sessionens huvudgäster. argumenterade för att och ska ansluta sig till Nato eftersom det skulle vara ett verktyg för att förbättra säkerhetsläget i . Efter utrikesministrarnas redogörelse höll försvarsministrarna sina redogörelser och därefter samarbetsministrarna som också presenterade gränshinderredogörelsen. Gu- nilla (S) frågade försvarsminister hur kan hantera utmaningar relaterade till ett försämrat säkerhetspolitiskt läge i som en konsekvens av klimatförändringarna. (M) talade i den försvarspolitiska debatten och lyfte fram att det finns anledning att känna oro inför låga militära tröskel och den framväxande flerdimensionella hotbilden. betonade också vikten av att tillgodose amerikansk närvaro i vår del av för att främja fred och stabilitet, samt att ha ett effektivt EU- Natosamarbete som är kompletterande och inte duplicerande Han framhöll också att han och resten av den konservativa gruppen är djupt eniga om att det vore en fördel om samtliga nordiska länder var medlemmar i . 4 73:E SESSION, 2–4 NOVEMBER (KD) frågade samarbetsminister om ministrarna har en ge- mensam strategi för att betona vikten av att frågor relaterade till pandemin och gränshinder också hanteras med utrikesministrarna och statsministrarna. (C) höll ett anförande som fokuserade på den fria rörligheten i och hur den drabbats av gränsstängningarna till följd av pandemin. höll särskilt hur tusentals gränsarbetare drabbats och behovet av koordinerade åtgärder i samt tätare samarbete mellan nationella infrastrukturmyn- digheter, inklusive inrättandet av ett ministerråd för transportfrågor. behöver även arbeta gemensamt för att nå de klimatambitioner som I debatten om gränshinder lyfte (KD) särskilt fram den svensk-norska gränsen och berättade hur han som boende från den norska gränsen fått se och uppleva hur gränsstängningarna påverkat människors liv i gränsregionen och de spår detta satt. För att se framåt behöver fokus dock skiftas till vad kan göra bättre, och (KD) frågade särskilt samarbetsministrarna hur de arbetar för att gränshinder- frågorna ska komma högre upp i dagordningen. framhöll också gränsproblematiken i sitt anförande och lyfte särskilt fram den nordiska arbetsmarknaden och vikten av att nu lyckas locka tillbaka svensk arbetskraft i ett läge då många svenskar inte vågar ta nya jobb i . Under sessionen behandlades ministerrådsförslag, bland annat ett förslag om ett arktiskt samarbetsprogram 2022–2024 och Nordiska ministerrådets Nordiska ministerrådets program 2022 statsminister () presenterade vid sessionen ordförandeskapsprogram för 2022. Ordförandeskapsprogrammet går under rubriken – starkare och grönare tillsammans och fokuserar på de utmaningar har framöver och på att nå visionen att bli världens mest hållbara och integrerade region. Ordförandeskapsprogrammet fokuserar på tre punkter, den första är ett hållbart där bland annat vill se kopplingen mellan klimat och natur, minskade utsläpp och fokus på att bevara den biologiska mångfalden. Punkt två handlar om att bygga ett konkurrenskraftigt , inom ramen för detta behöver fokus ligga på ny teknik som bidrar till utbildning och social trygghet. Den nordiska arbetsmarknadsmodellen är värd att stå upp för. Den tredje punkten är social hållbarhet och handlar om att säkerhetsställa människors ekonomiska och sociala trygghet. Under sessionen debatterades och fattades beslut om de medlemsförslag som rådets medlemmar behandlat i presidiet och utskotten. Under rubriken i debatterades betänkanden över medlemsförslag om en översyn av samtliga författningar som berör gränsöverskridande 4 73:E SESSION, 2–4 NOVEMBER ambulans och sjuktransporter och ett betänkande över medlemsförslag om ökat samarbete mellan nordiska ambassader för att hjälpa barn och ungdomar som är utsatta för hedersförtryck att komma hem. (L) framförde som representant för Mittengruppen att han avsåg att stödja förslaget, att bekämpa hedersförtryck handlar om frihet och självbestämmelse över sitt eget liv. (M) talade för den konservativa gruppen och framhöll vikten av att bekämpa hedersförtryck och att de nordiska länderna kan samarbeta bättre i frågan. Under rubriken och utveckling i debatterades betänkanden över medlemsförslag om biobränsle i . (M) talade för den konservativa gruppen som inte avsåg att stödja förslaget utan yrkade på sitt ursprungliga förslag om att rekommenderar att ta fram en gemensam plan för att göra till världens första fossilfria flygmarknad 2040. Ett betänkande om nordiska banktjänster i realtid presenterades av (S) på vägnar av utskottet för tillväxt och utveckling i . (L) som representant för Mittengruppen, (M) som representant för den konservativa gruppen och (SD) som representant för Nordisk frihet framhöll samtliga å sina partigruppers vägnar att de avser att stödja förslaget. debatterades också ett betänkande om statsstøttereglene i . Under rubriken och kultur debatterades betänkandet över ett medlemsförslag om digitala lösningar inom utbildning. Förslaget presenterades av (KD). (S) framhöll som representant för den socialdemokratiska gruppen att undervisning med digitala lösningar skapar nya möjligheter, vilket vi också sett under pandemin. Ett betänkande om mer i skolan presenterades av (SD) och syftar till mer undervisning om i nordiska skolor. Ett betänkande över medlemsförslag om att minska geoblockering debatterades också och presenterades av (KD). (M) framhöll vikten av att hålla en armlängds avstånd till public service. (V) framförde att viinte ska styra public service och att vi kan stoppa geoblockering utan att göra det. På hållbarhetsområdet presenterade (C), talesperson för utskottet för ett hållbart , betänkanden över ett förslag om en ungdomsfond för klimat och biologisk mångfald. Syftet med fonden är att ge unga möjligheten att styra över projekt som påverkar deras framtid. (S) framhöll att den socialdemokratiska gruppen kommer att rösta för förslaget men framhöll att mer resurser krävs för att få till reella effekter. Intresset bland potentiella finansiärer är dock oklart, och därför förväntar sig den socialdemokratiska gruppen en ordentlig utvärdering av fonden inför budgetarbetet 2023 för att kontrollera att de utestående finansieringsfrågorna har löst sig. (M) förde den konservativa gruppens talan och framhöll att de stöder reservationen med anledning av det osäkra finansiella läget och så att ungdomars engagemang i klimatfrågan kan tas tillvara genom andra mer effektiva sätt. Ett betänkande över medlemsförslag om gemensam nordisk 4 73:E SESSION, 2–4 NOVEMBER strategi för nedtagning av vindkraftspropellrar och återanvändning av avfall från vindkraftsindustrin debatterades också. (SD) framhöll att Nordisk frihet välkomnade förslaget. också ett betänkande över förslag om nordisk slutförvaring av avfall som in- nehåller förhöjda halter av naturligt förekommande radioaktiva ämnen (NORM-avfall). (C) för Mittengruppen framhöll att förslaget är intressant och nödvändigt och att Mittengruppen avser att rösta för förslaget. I bilaga 2 finns en lista över vilka av rådets medlemsförslag som mynnade ut i rekommendationer till och de nordiska regering- Vid sessionen presenterade representanter för de olika politiska grupperna nya medlemsförslag som ska behandlas av rådet via presidiet och utskotten . Som talesperson för den konservativa gruppen presenterade (M) ett medlemsförslag om en nordisk betalplattform.