frsrdg · H904ER1 · 2022-03-21 00:00:00 — Delegationen har hållit fyra delegationsmöten. Delegationen har i samband med dessa möten träffat medarbetare för sakupplysningar och dialog kring aktuella frågor i församlingen, häribland ambassadörer till , i och i samt enheten för mänskliga rättigheter för samtal om MR-frågans koppling till klimat och miljö. För information om Istanbulkonventionen i ljuset av utträde träffade delegationen enheten för jämställdhet vid , och för diskussion om migrantsituationen på gränsen mellan och flera grannländer deltog medarbetare från . Inför vintersessionens val av ny generalsekreterare för församlingen och vice generalsekreterare för höll delegationen digitala möten med samtliga fyra kandidater. I samband med vårsessionen höll delegationen möte med den ukrainska delegationen. Delegationen har därtill bl.a. hållit möte med och ambassadörer i för att diskutera den aktuella situationen i respektive land vad gäller demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. Presidiet har även träffat ambassadör i för samtal om delegationens arbete i församlingen. 3 Den parlamentariska församlingens verksamhet 2021 Den parlamentariska församlingens verksamhet har påverkats av pandemin genom de restriktioner som införts för fysiska sammankomster. Beslut om ändringar i arbetsordningen för att möjliggöra nya former för möten och voteringar på distans med hjälp av ny teknik fattades , vilket inneburit att verksamheten kunnat fortsätta i alla delar. Församlingen har hållit fyra delsessioner i hybridformat och tre möten i ständiga utskottet – som agerar församling mellan delsessionerna. Totalt har 57 resolutioner, 25 rekommendationer och två yttranden antagits av församlingen , vilka listas i bilaga till denna redogörelse. Byrån har sammanträtt 14 gånger och de nio fackutskotten har hållit totalt 85 möten . Rapportörsbesök och valobservationer har genomförts i den utsträckning restriktionerna i de aktuella länderna tillåtit det. Totalt har åtta fullständiga valobservationer genomförts: i vid tre olika tillfällen, , , , och . Slutsatserna från valobservationerna presenteras kortfattat i en senare del av denna redogörelse. Tack vare möjligheten att hålla slutna omröstningar på distans har församlingen kunnat genomföra val av ny generalsekreterare för församlingen, val av vice generalsekreterare för och val av domare till domstolen för de länder som stått på tur : , , , , , och . Vid januarisessionen valde församlingen till ny generalsekreterare; hon valdes med 240 röster framför motkandidatens 60 röster. Därtill valde församlingen till ny biträdande generalsekreterare för ; han valdes med 185 röster framför motkandidatens 112. Sittande presidenten för församlingen Rik Daems (, ) återvaldes för ett andra år som ordförande, i enlighet med gällande överenskommelse mellan partigrupperna om rotationsordningen för presidentposten. Nationella delegationers deltagande vid delsessioner ökade markant 2021 och det totala genomsnittliga deltagandet nådde . Vid samtliga delsessioner deltog och vid januarisessionen deltog . Högst närvaro vid delsessioner uppvisade , , , och . Högst deltagande i voteringar vid delsessioner hade följt av , , och . Församlingens nio utskott har hållit totalt 85 möten , vilket är det högsta antalet möten . Det totala genomsnittliga deltagandet i utskottsmöten var , vilket är det högsta deltagandet som någonsin registrerats. , , , och är de länder vars delegationer uppvisat högst närvaro. 3 DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS VERKSAMHET 2021 redovisas årlig statistik vad gäller könsrepresentationen i för- Det noteras i denna statistik att presidenten och samtliga fem gruppledare 2021 var män. Vad gäller vicepresidenter var kvinnor Det totala antalet kvinnor bland medlemmarna i församlingen var , vilket är något högre än representationen för kvinnor i med- lemsländernas parlament där genomsnittet uppgick till Två av nio utskottsordförande var kvinnor och av rapportö- Med anledning av frågan om könsbalansen i församlingen antogs en resolution vid höstsessionen med syftet att ytterligare främja könsbalansen i I samband med delsessioner och ständiga utskottets möten har sammanlagt 17 brådskande debatter och aktualitetsdebatter genomförts. lat pågående och nytillkomna kriser i och dess närområde . Ämnet för dessa debatter föreslås av ett bestämt antal enskilda ledamöter al- ternativt av partigrupper, delegationer eller utskott. Byrån tar emot förslagen och förordar därefter församlingen de ämnen som man anser uppfyller kriteri- erna för denna typ av debatter. De ämnen som debatterades var behandlingen av den ryske oppositionspolitikern , hotet mot yttrandefriheten från de s.k. big tech-företagen, demokratiers hantering av co- vid-19, utvecklingen i , vaccinpass och covidintyg, armeniska krigs- fångar, behovet av att återuppta fredsprocessen i , belarusiska myndigheternas tvångslandning av det civila flygplanet 4978 samt en rad andra frågor relaterade till situationen i , behovet av en effektiv solida- ritetsmekanism för europeiska länder i förhållande till migrationen, situationen i , situationen på västra samt utkastet till det andra tilläggs- protokollet till konventionen om it-brottslighet om utökat samarbete och ut- lämnande av elektroniska bevis. Återkommande frågor har varit gripandet och kvarhållandet av den ryske oppositionspolitikern , som debatterats som en aktuell fråga Även har debatterats vid två delsessioner, först med anledning av utvecklingen när det gäller parlamentarisk demokrati och däref- ter med anledning av de demokratiska institutionernas funktion. debatterats vid fyra separata tillfällen: hölls en aktualitets- debatt om de belarusiska myndigheternas tvångslandning av det civila flyg- planet 4978 och arresteringen av Roman . aktualitetsdebatt om situationen i – ett hot mot hela . september hölls en brådskande debatt om ökat migrationstryck på gränserna mellan , respektive och . en aktualitetsdebatt om situationen för migranter på gränsen mellan och Vad gäller granskningen av medlemsländernas efterlevnad i förhållande till sina åtaganden enligt organisationens stadgar är det totalt elva länder som om- fattas av det fullständiga övervakningsförfarandet. Dessa länder är , , , och , , Republiken , , , , och . 3 DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS VERKSAMHET 2021 länder deltar i s.k. efterövervakningsdialog: , och Nordmakedonien. När det gäller den s.k. periodiska övervakningen för övriga medlemsländer befann sig totalt sex länder under sådan granskning /2022. Dessa länder var , , , , Ru- mänien och . har ett nytt inslag förekommit i agendan för delsessionerna. har högnivåpaneler ingått i programmet för att synliggöra frågor av särskild betydelse. Detta har varit ett initiativ av församlingens sittande president. Första tillfället var vid sommarsessionen då en högnivåpanel arrangerades för att uppmärksamma tioårsjubileet för konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen). Inom ramen för debatten konstaterades att parlamentariker har möjlighet att spela en avgörande roll i ratificeringen och genomförandet av konventionen och som förespråkare för en ändrad mentalitet, något som jämställdhetsminister underströk. påminde även om hur begreppet kön, som används i konventionen och som vissa länder vänder sig mot, präglas av missförstånd och osanningar. Konventionen gäller alla, oavsett politisk tillhörighet, religion eller kön, och konventionens enda syfte är att rädda livet på kvinnor som är offer för våld i sina hem. FN:s före detta rapportör för våld mot kvinnor Šimonović, generalsekreterare och församlingens rapportör för frågan om våld mot kvinnor var andra som deltog i panelen. Flera talare återkom till det faktum att valt att lämna konventionen, vilket ansågs ytterst oroande och olyckligt. Det andra tillfället då högnivåpanelformatet användes var i samband med höstsessionen. Temat för panelen var då ”Miljön och mänskliga rättigheter: rätten till en säker, hälsosam och hållbar miljö” och syftet med att lyfta fram frågan så tydligt var målet att skapa ett paradigmskifte för att förankra rätten till en säker, hälsosam och hållbar miljö i lagstiftning, policyer, praktiskt arbete och allmänhetens medvetande i . Bland deltagarna fanns bl.a. president , italienska underhusets talman , biträdande miljöminister och den belgiska klimataktivisten de . Det gemensamma budskapet var den absoluta övertygelsen att världen måste agera . Förutom den återkommande dialogen med ministerkommitténs ordförande –som varit , och utrikesministrar – och med generalsekreterare, som äger rum vid varje delsession, har följande högnivågäster deltagit vid delsessioner : , EU-kommissionär för rättsliga frågor, , president, , förbundskansler, , talman, , kommissionär för mänskliga rättigheter, , Europaminister, och , EU- kommissionär för hälsa och livsmedelssäkerhet. har de inlett med ett anförande för församlingen och därefter besvarat direkta frågor 3 DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS VERKSAMHET 2021 från församlingens medlemmar, först från partigruppernas talespersoner och därefter från enskilda ledamöter. Den parlamentariska församlingen utdelade sedvanligt en rad instiftade pri- tilldelades Gulag historiska museum i Europapriset tilldelades den ukrainska staten och vels pris för mänskliga rättigheter tilldelades den fängslade belarusiska män- 4.1 Vintersessionen den 25– Sessionen genomfördes i hybridformat. Vid delsessionens öppnande beslutade församlingen att hålla aktualitetsdebatter om gripandet och kvarhållandet av och om yttrandefriheten (artikel 10 i ) under hot av s.k. big tech-företag. Byrån presenterade även resultatet från valobservationen i under sessionens första dag. Vid öppnandet behandlades även dagordningspunkten med det årliga godkännandet av delegationernas ackreditering till församlingen. I enlighet med arbetsordningens möjlighet att göra en särskild prövning av enskilda delegationers ackreditering önskade det antal ledamöter i församlingen som krävs att den ryska delegationens ackreditering skulle genomgå särskild prövning genom att först genomgå utskottsbehandling och därefter votering i plenum. Den sittande presidenten för församlingen Rik Daems (, ) återvaldes för ett andra år som ordförande, i enlighet med gällande överenskommelse mellan partigrupperna om rotationsordningen för presidentposten. Under sessionen valde församlingen – genom sluten elektronisk omröstning – ny vice generalsekreterare för . () valdes med 185 röster framför (), som fick 112 röster. Ny generalsekreterare för parlamentarikerförsamlingen valdes också. zivassiliou-Tsovilis () valdes med 240 röster framför sittande generalsekreterare (), som fick 60 röster. Därtill valdes domare till Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna för och . Vid delsessionens högnivådialoger deltog EU:s kommissionär för rättsliga frågor liksom förbundsutrikesminister i egenskap av sittande ordförande för och generalsekreterare . Bland de frågor som debatterades fanns frågan om de etiska, juridiska och praktiska övervägandena när det gäller covid-19-vacciner – vid vilken WHO:s generaldirektör deltog. Andra ämnen på dagordningen var etnisk profilering i , restriktioner för NGO-verksamhet i medlemsländer, domarnas oberoende i och – vid vilket tidigare federala justitieminister deltog, verkställandet av domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och framstegen i församlingens övervakningsförfarande. Från den svenska delegationen deltog (M), (S) och (SD) i den brådskande debatten om gripandet och frihetsberövandet av . (SD) och Momodou (V) deltog i debatten om yttrandefriheten under hot av s.k. big tech-företag. Momodou (V) deltog även i debatten om covid-19-vacciner och debatten om etnisk profilering samt ställde en fråga till EU:s kommissionär för rättsliga frågor . Samtliga godkända resolutioner och rekommendationer kan läsas via föl- 4.2 Vårsessionen den 19– Sessionen genomfördes i hybridformat. Vid delsessionens öppnande beslutade församlingen att återigen hålla en brådskande debatt om gripandet och frihetsberövandet av och om de demokratiska institutionernas funktion i . I egenskap av medrapportör för granskningen av inledde (S) den debatten. Som aktuella frågor beslutade församlingen att debattera frågorna om covidpass eller covidcertifikat: skydd av grundläggande rättigheter och juridiska implikationer, samt om armeniska krigsfångar och andra fångar. Domare till Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter valdes för . Vid delsessionens högnivådialoger deltog förbundskansler och med anledning av det tyska ordförandeskapet i ministerkommittén. Andra som deltog var talman , president och generalsekreterare . Kommissionären för mänskliga rättigheter, , presenterade sin årsrapport , och församlingen delade ut för mänskliga rättigheter 2020, som inte hade kunnat delas ut året innan på grund av pandemin. Priset tilldelades den fängslade Loujain al-Hathloul som kämpar för kvinnors rättigheter i . Ämnen på dagordningen var bl.a. församlingens vision om strategiska prioriteringar, en samlad debatt om kränkningar av mänskliga rättigheter och behovet av valreformer i , arbete med att beskatta den digitala ekonomin – vid vilken organisationens generalsekreterare deltog, diskriminering av personer med kroniska och långvariga sjukdomar, efterövervakningsdialog med samt bevarandet av nationella minoriteter. Från den svenska delegationen deltog (M) och (SD) i den brådskande debatten om gripandet och frihetsberövandet av . I den brådskande debatten om de demokratiska institutionernas funktion i deltog (SD) och (S). I aktualitetsdebatten om armeniska krigsfångar deltog (SD). I den samlade debatten om deltog Boriana (M) och (SD). I debatten om strategiska prioritering deltog (S). (S) ställde en fråga till (S) och Momodou (V) ställde en fråga till MR-kommissionären. Momodou (V) ställde även en fråga till förbundskansler och generalsekreterare . Samtliga godkända resolutioner och rekommendationer kan läsas via följande länk: mZpY2lhbCBkb2N1bWVudHMifHNlc3Npb25wYXJ0X3N0cl9lbjoiMjAy MSAtIFNlY29uZCBwYXJ0LXNlc3Npb24ifGNhdGVnb3J5X3N0cl9lbjoi QWRvcHRlZCB0ZXh0Ig==&lang=en. 4.3 Sommarsessionen den 21– Sessionen genomfördes i hybridformat. Vid delsessionens öppnande beslutades att en aktualitetsdebatt skulle hållas om situationen i : ett hot mot hela , och om behovet av en effektiv solidaritetsmekanism mellan europeiska länder för att lindra migrationstrycket på frontlinjeländerna – vid vilken migrations- och asylminister deltog. Domare till Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter valdes för . Byrån presenterade resultatet av valobservationen i och . Vid denna delsession uppmärksammade tioårsjubileet av konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen). På initiativ av församlingens president anordnades en högnivåpanel med deltagare såsom , vinnare av för mänskliga rättigheter och ; nović Burić, generalsekreterare; , premiärminister; Anca , president för den rumänska senaten; Élisabeth , minister för jämställdhet, mångfald och lika möjligheter; och Šimonović, FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser. Även (SOC, ), PACE:s generalrapportör för våld mot kvinnor, talade och lyfte fram betydelsen av undertecknandet, ratificeringen och det effektiva genomförandet av Istanbulkonventionen. Vid flera anföranden påtalades även det faktum att valt att lämna Istanbulkonventionen, något som påtalats som ytterst oroande och olyckligt. Vid delsessionens högnivådialog deltog utrikesminister , i egenskap av sittande ordförande för ministerkommittén, och besvarade frågor från församlingens parlamentariker. generalsekreterare deltog sedvanligt i en frågestund med parlamentarikerna. Tre covidrelaterade frågor debatterades av församlingen: skyddet av grundläggande rättigheter och de juridiska konsekvenserna av covidpass eller covidcertifikat, den socioekonomiska krisen som utlöstes av covid-19-pandemin samt effekterna av covid-19-pandemin på barns rättigheter. dagordningen var om politiker bör åtalas för uttalanden som gjorts under utö- vandet av deras mandat, transparens vid och reglering av donationer till poli- tiska partier och valkampanjer från utländska givare samt behovet att förbättra deltagandet av kvinnor från underrepresenterade grupper i politiskt och offent- Därtill debatterades situationen för krimtatarerna, medie- frihet och allmänhetens förtroende och folkets rätt att veta, samt den europe- iska politiken för diasporor – vid vilken generaldirektören för Internationella En debatt om kampen mot afrofobi i stod också på agendan – vid vilken FN:s särskilda rapportör om samtida former av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och re- laterad intolerans E. Tendayi Achiume deltog. Rapportör för denna fråga, som beretts i utskottet för jämlikhet och icke-diskriminering, var Momodou Mal- colm Jallow (UEL, ). Från den svenska delegationen deltog Momodou (V) i de- batten om frågan om politiker ska kunna åtalas för uttalanden som gjorts under utövandet av deras mandat. Momodou (V) och blom (M) deltog i debatten om mediefrihet och allmänhetens förtroende och folkets rätt att veta. Momodou (V), (S), Mar- kus Wiechel (SD) och (S) deltog i paneldebatten om Momodou (V) deltog i debatten om behovet att förbättra deltagandet av kvinnor från underrepresenterade grupper i politiskt och offentligt beslutsfattande. (S) deltog även i debatten om afrofobi och aktualitetsdebatten om en solidaritetsmekanism mellan europeiska länder för att lindra migrationstrycket. Samtliga godkända resolutioner och rekommendationer kan läsas via föl- 4.4 Höstsessionen den 27– Sessionen genomfördes i hybridformat. Vid öppnandet beslutade församlingen att hålla brådskande debatter om situationen i , om det ökade migrationstrycket på gränserna mellan , respektive Po- len och samt om ett nytt utkast till protokoll till konvention om it-brottslighet om utökat samarbete och utlämnande av elektroniska bevis. Församlingen beslutade även att hålla en aktualitetsdebatt om västra – mellan demokratiska utmaningar och europeiska ambitioner: vilken roll finns för ? Domare till Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter valdes för , och . Byrån presenterade även resultatet från valobservationerna i , och . Vid denna delsession tog klimat- och miljöfrågan särskilt stor plats. Under en högnivåpanel ledd av församlingens president , med rubriken och mänskliga rättigheter: rätten till en säker, hälsosam och hållbar miljö, debatterades frågan. Anföranden hölls av generalsekreterare , FN:s generalsekreterare , president , italienska underhusets talman , biträdande miljöminister , domare från och den belgiska klimataktivisten de . Totalt debatterades sju rapporter på detta tema under delsessionen, med frågeställningar såsom: åtgärd för att förankra rätten till en hälsosam miljö; hur tackla att klimatförändringarna kommer att kräva mer deltagardemokrati behovet av förändringar i straffrättsligt och civilrättsligt ansvar i förhållande till klimatförändringar; klimatkrisen och rättsstatsprincipen; bekämpandet av ojämlikhet i rätten till en säker, hälsosam och ren miljö; klimat och migration; forskningspolitik och miljöskydd. Vid delsessionens högnivådialog deltog EU:s kommissionär för hälsa och livsmedelssäkerhet och Nordmakedoniens vice premiärminister för europeiska frågor . utrikesminister deltog i egenskap av ordförande för ministerkommittén. Traditionsenlighet deltog även generalsekreterare i en frågestund med församlingens ledamöter. för mänskliga rättigheter utdelades och tilldelades den fängslade belarusiska människorättsaktivisten . Övriga frågor som debatterades var frågan om de humanitära konsekvenserna av konflikten mellan och – Nagorno-Karabach- konflikten; återupprättande av det sociala förtroendet genom att stärka sociala rättigheter; att stärka kampen mot s.k. hedersbrott; könsrepresentation i församlingen; riktlinjer om omfattningen av den parlamentariska immunitet som församlingens ledamöter åtnjuter. Från den svenska delegationen deltog Boriana (M) i debatten om valobservationen i . (M) och (SD) deltog i debatten om konflikten mellan och . (SD) och (S) deltog i debatten om situationen i . Momodou (V) och Bo- riana (M) debatterade frågan om att stärka sociala rättigheter. Boriana (M) och (SD) deltog i debatten om hedersbrott och i debatten om situationen på gränsen mellan och , respektive . Momodou (V) och (M) debatterade frågan om könsrepresentationen i församlingen. (S)deltog i debatten i samband med högnivåpanelen om miljö och mänskliga rättigheter. Samtliga godkända resolutioner och rekommendationer kan läsas via följande länk: 5 Arbetet i byrån och ständiga utskottet Byrån ansvarar för koordineringen av församlingens och utskottens verksamhet. Byrån bistår församlingens president i dennes funktion och vägleder i externa relationer. Byrån beslutar om organiseringen av delsessioner och plenarsittningar. Byrån består av presidenten, 20 vicepresidenter, utskottsordförandena och ordföranden för partigrupperna. I tillägg är delegationsordförandena för innevarande, föregående och tillträdande ordförandeland i ministerkommittén ex officiomedlemmar. hade inte någon medlem i byrån eftersom inte innehade någon av vicepresidentposterna och inte heller ordförandeposten för något av de nio fackutskotten. Byrån har hållit 14 möten. Ett av dem var i formatet gemensamma kommittén, i vilken även alla medlemsländernas ständiga representanter i ministerkommittén och samtliga delegationsordföranden ingår. Mötena har huvudsakligen genomförts i hybridformat. Byrån möts alltid en session och i samband med sessionens avslutning. Den viktiga uppgiften inför en session är att besluta om vilket av de inkomna förslagen om brådskande och aktuell debatt som ska föreslås för församlingen, samt att organisera sessionsagendan mot bakgrund av detta. Byrån beslutar om vilka motioner som ska hänvisas vidare för rapport och till vilket utskott. Byrån beslutar därtill om valobservationer och om sammansättningen av den s.k. ad hoc-kom- mitté som skapas för ändamålet. Byrån godkänner även utskottens önskemål om möten på annan ort än i och , liksom de utnämningar som utskotten gör till samarbetsorgan och internationella konferenser. Även ordningsfrågor som rör enskilda medlemmar inkommer till byrån, varefter de vanligen hänvisas till utskottet för arbetsordning, immuniteter och institutionella frågor. Ständiga utskottet agerar på uppdrag av församlingen mellan delsessioner, främst genom att hålla debatter och anta texter som behandlats av utskotten. Medlemmarna är desamma som i byrån plus ordförandena för de nationella delegationer som inte finns representerade i byrån. Utskottet har traditionsenligt sammanträtt , varav och digitalt och fysiskt i med anledning av att tillträdde ordförandeskapet för . Den svenska delegationens ordförande (M) är svensk medlem av utskottet. Vid utskottets möte deltog den innevarande ordföranden för ministerkommittén, federala Europaminister , för åsiktsutbyte om aktuella frågor samt generalsekreterare . Utskottet höll en aktualitetsdebatt om demokratier som står inför covid-19 och vägen framåt samt om den senaste utvecklingen i angående parlamentarisk demokrati. Utskottet debatterade det brådskande behov av att stärka de finansiella underrättelseenheterna, arbetskraftsinvandringens påverkan på kvarlämnade barnsamt skyddet av offer för god- 5 ARBETET I BYRÅN OCH STÄNDIGA UTSKOTTET tycklig tvångsförflyttning Samtliga godkända resolutioner och rekommendationer kan läsas via följande länk: Vid utskottets möte deltog den nytillträdde ordföranden för ministerkommittén, biträdande utrikes- och handelsminister , för åsiktsutbyte om aktuella frågor.