frsrdg · H904NR1 · 2022-03-16 00:00:00 — Projektet lanserades 2017, och en nordisk forskargrupp har bidragit till projektet som ska belysa hur den nordiska arbetsmarknaden har utvecklats. Vid mötet presenterade , forskare vid , ett av delprojekten som fokuserar på den digitala transformationen av traditionella arbetssätt. Utskottet beslutade att fråga efter en formell redogörelse från ministerrådet om projektet (rek. 39/2021/tillväxt). I samband med sommarmötet hölls även ett gemensamt möte om Framtidens arbetsliv – i pandemins fotspår. Utskottet har fortsatt att arbeta med en konferens om yrkesinriktad utbildning. Konferensen samarrangeras med utskottet för kunskap och kultur och grundar sig på ett förslag från den socialdemokratiska gruppen. Syftet är att locka unga i till yrkesutbildningar, bland annat genom att arbeta för att branschreglerade yrken ska godkännas i samtliga nordiska länder. fattades beslut om att även arrangera nordiska tankesmedjor samt att utskotten avsätter vardera för ändamålet. En extern konsult, , anlitades för uppdraget. Sex tankesmedjor i form av rundabordssamtal kommer att arrangeras till vilka medlemmar från , , ungdomar, utbildningsinstitutioner och arbetsmarknadens partner kommer att bjudas in. Tankesmedjorna ska leda fram till en avslutande konferens, planerad att äga rum . Nordiska ministerrådets samarbetsprogram för arbetsmarknaden – 2024 behandlades av utskottet . Sakkunniga från ministerrådets sekretariat deltog vid utskottets möten och för att berätta om planerna. Utskottet kom med inspel till programmet när det gäller arbetsmarknadskriminalitet och krisen till följd av pandemin, vilka har arbetats in i programmet. antog rekommendationen (rek. 30/2021/tillväxt). Den finska delegationen till väckte ett förlag om ett gemensamt nordiskt elektroniskt identifieringssystem (e-id). Utskottet beslutade att bjuda in relevanta aktörer för att ta del av deras synpunkter på förslaget. deltog , ämnesdirektör vid i , som leder ministerrådets arbete med frågan för att ge en statsuppdatering om hur arbetet fortskrider. från Nordea gav en föredragning om frågan ur ett bankperspektiv och menade att ett e-id som fungerar över landsgränserna skulle underlätta för såväl näringsliv som privatpersoner. från den finska myndigheten för digitalisering och 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN befolkningsdata informerade om de tekniska förutsättningarna. Utskottet var positivt till utvecklingen och ställde sig bakom medlemsförslaget. rekommenderade de nordiska regeringarna att integrera sina nationella elektroniska identifieringssystem på ett informationssäkert och kostnadseffektivt sätt i linje med statsministrarnas Vision 2030 om att främja medborgarnas fria rörlighet och avlägsna gränshinder (rek. 50/2021/tillväxt). Utskottet har behandlat ett medlemsförslag från Mittengruppen om nordiska banktjänster i realtid som resulterade i en rekommendation till de nordiska regeringarna att lämna en redogörelse för dialogen med (en ny nordisk betalplattform) samt eventuella andra banktjänster (rek. 31/2021/tillväxt). Utskottet har även skickat ett brev till de nordiska ländernas finansministrar med budskapet att initiativet P27 stöttar visionen om som den mest integrerade regionen i världen. Nordisk Frihet kom 2019 med ett förslag om förenkling av processen för att använda vårdtjänster i ett annat nordiskt land. Behandling av förslaget har dröjt eftersom utskottet har inväntat utredningar i frågan. Utskottet valde att gå vidare med förslaget, vilket resulterade i en rekommendation till ministerrådet att analysera effekten av genomförandet av EU:s patientdirektiv för betalning av sjukhusinläggningar i och att undersöka hur en betalning för en sjukhusinläggning i en offentlig institution i ett annat nordiskt land än det patienten tillhör kan förenklas från patientens perspektiv (rek. 46/2021/tillväxt). Vid utskottets möte diskuterades ett medlemsförslag om att erkänna digitala körkort inom väckt av Mittengruppen. Utskottet stödde förslaget och kommer att arbeta vidare med det . En av prioriteringarna för det danska ordförandeskapet i var turism. Mot denna bakgrund deltog Knútur Valsson, sakkunnig vid ministerrådets sekretariat, vid utskottets aprilmöte för att redogöra för planen för det nordiska turismsamarbetet. Planen har fyra strategiska prioriteringar: ett konkurrenskraftigt , ett innovativt och smart , ett hållbart och ett attraktivt . Utskottet fortsatte diskussionerna om turism vid sommarmötet då , vd för Resort, gav en digital presentation av verksamheten och dess utveckling med fokus på hållbarhetsfrågor. Resort har en lång tradition som semesterort för friluftsintresserade människor. Över tid har säsongen förlängts, vilket i sin tur innebär en utmaning då fler människor använder marken, vilket sliter på naturen. Utskottet har arbetat för att hålla en politisk dialog med ansvarig minister om rekommendationen om arktiskt turismsamarbete (rek. 23/2019/tillväxt). Den politiska dialogen har inte kunnat genomföras och skjuts . 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN inkom ett medlemsförslag från Nordisk grön vänster om arbetsmarknadskriminalitet i byggsektorn. deltog Ville Kopra, statssekreterare vid arbets- och näringsministeriet, vid utskottets möte för att diskutera frågan. Kopra klargjorde att det är ett prioriterat område och poängterade vikten av det nordiska samarbetet i frågan. Utskottet stödde intentionerna i medlemsförslaget men ansåg att det ursprungliga förslaget var för precist formulerat och reviderade åtgärdsförslagen. antog rekommendationerna om åtgärder för att motverka arbetsmarknadskriminalitet i byggsektorn (rek. 11/2021/tillväxt) och utväxling, utveckling och samordning för att motverka arbetsmarknadskriminalitet inom byggsektorn (rek. 10/2021/tillväxt). behandlade utskottet ett svar på rådets rekommendation om Nordiska ministerrådets samarbetsprogram för regional utveckling och planering. svarade att man anser att man har haft ett gott samarbete med i processen. Utskottet var nöjt med svaret och valde att inte arbeta vidare med frågan. Vid utskottets möte diskuterades ett medlemsförslag om hästnäringen i som kommit från den socialdemokratiska gruppen. Förslaget syftade till göra en kartläggning av hästnäringens betydelse i de nordiska länderna och att agera för att förebygga gränshinder inom området. Utskottet beslutade att skicka förslaget på remiss till relevanta organisationer. Frågan behandlas vidare . diskuterade utskottet ett förslag om nordiska åtgärder mot hundsmuggling väckt av Mittengruppen. Covid-19-pandemin har lett till ökad efterfrågan på hundar, vilket i sin tur har lett till både längre köer för att få köpa hund och ökad hundsmuggling. Förslagsställarna menade att den olagliga importen av hundar kan angripas genom att på nationell nivå skärpa lagstiftningen och utöka samarbetet mellan de nordiska länderna i kampen mot smugglarna. Utskottet beslutade att sända förslaget på remiss till relevanta organisationer, och svar väntas 2022. väckte den socialdemokratiska gruppen ett förslag om en översyn av praxis för statsstödsregler i de nordiska länderna. Bakgrunden var att för statsstöd gradvis har fått större betydelse. Utskottet ställde skriftliga frågor till de nordiska regeringarna om antalet frågor om statsstöd som har rests mot de nordiska länderna i –2020 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN samt om detta har påverkat genomförandet av statsstödsregler i de nordiska länderna. svarade, i egenskap av ordförande för ministerrådet, att samtliga nordiska länder upplever resurskrävande konflikter vid genomförandet av statsstödsreglerna. Utskottet konstaterade att förslaget skulle kunna ge nordisk nytta, vilket resulterade i en rekommendation till ministerrådet (rek. 18/2021/tillväxt). väckte Mittengruppen ett förslag om hållbar nordisk gruv- och mineraldrift. Förslaget syftar till en översikt av de initiativ om hållbar gruv- och mineralnäring som tagits av ministerrådet på rekommendation av . Utskottet ställde sig bakom förslaget men önskade komplettera det med att poängtera vikten av ökad spårkapacitet på , aspekten av att belysa vad ökade transportaktiviteter i norr kan komma att få för konsekvenser samt en rekommendation om att redogöra för hur urbefolkningens rättigheter tillvaratas vid mineralutvinning i de områden där urbefolkningen lever och verkar (rek. 43/2021/tillväxt). behandlade utskottet ett förslag om vaccinproduktion som utskottet fått på remiss från utskottet för välfärd i . Utskottet konstaterade att frågorna är komplexa och föreslog ett gemensamt möte om förslaget. Vid junimötet behandlades även ett förslag om företagsansvar, mänskliga rättigheter och äganderätten till naturresurser som utskottet fått på remiss från utskottet för ett hållbart . Utskottet var positivt till förslaget men föreslog att mer information skulle inhämtas i frågan. Vid utskottets januarimöte diskuterades Nordiska ministerrådets samarbetsprogram för fiske, havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk för perioden –2025. Programmet följer upp Nordiska ministerrådets Vision 2030 om att ska bli världens mest hållbara och integrerade region och behandlades i första hand av utskottet för ett hållbart . behandlades ministerrådets svar på rekommendationen, och utskottet ansåg att frågan därmed kan anses vara färdigbehandlad. Vid utskottets septembermöte behandlades ett meddelande från om rådets rekommendation om att avskaffa tidsomställning i nordiska länder (Rek. 13/2020/tillväxt). Av svaret framgår att tidsomställning inte är en fråga som kan beslutas av de nordiska länderna, utan är en fråga som beslutas av EU. Utskottet konstaterade att frågan därmed var färdigbehandlad. deltog , svensk europaparlamentariker, för att presentera EU:s planer på en gränsjusteringsmekanism för koldioxid som en del av 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN EU:s ökade ambitioner på klimatområdet. Utskottet diskuterade frågan i no- vember och beslutade då att skicka en skriftlig fråga till de nordiska ländernas regeringar om frågan. hölls EU-webbinarier inom två av utskottets an- svarsområden med deltagare från och . webbinarium handlade om energifrågor, och vid detta deltog Kadri , EU-kommissionär för energi. Från den svenska delegationen höll fjord Toftby (M) ett anförande om de ekonomiska fördelarna med omvandling av energikällor, och (S) höll ett anförande om utvecklingen av den Temat för det andra webbinariet var digitalisering. Från den svenska delegationen höll ett öppningsanförande och (SD) ett avslutande anförande. Utskottet för tillväxt och utveckling i bär huvudansvaret för gränshinderfrågor, men många av gränshinderfrågorna hanteras dock i den arbetsgrupp som ligger under utskottet – gränshindergruppen. I gruppen ingår medlemmar från samtliga utskott och presidiet samt representant i , (S). Ur den svenska delegationen har även (KD), (S) och (C) ingått i gränshindergruppen. lämnade den svenska delegationen till och således även gränshindergruppen. Ingen ersättare hade tillsatts . hade gränshindergruppen fyra möten, varav tre var digitala. Gränshindergruppen har hållit två möten tillsammans med . Precis som uppstod många tillfälliga störningar i den fria rörligheten i till följd av varierande nationella restriktioner i hanteringen av covid-19-pandemin, något gränshindergruppen satte stort fokus på. Dessa störningar har sedan pandemins start påverkat vardagen för många medborgare, särskilt de som lever och arbetar i en gränsregion. Gränshindergruppen har tagit del av sammanställningar av de så kallade coronarelaterade störningarna från de gränsregionala informationstjänsterna. uppmanade gränshindergruppen de nordiska statsministrarna att vidta åtgärder för att göra reglerna tydligare vad gäller gränspassage samt att verka för en gemensam nordisk strategi för att bättre hantera kriser. presenterades den så kallade Enestamrapporten som tagits fram av den finländske förre ministern på uppdrag av de nordiska regeringarna och som innehåller rekommendationer för ökad nordisk krisberedskap har gränshindergruppen fokuserat på tre nya störningar i den fria rörligheten som aktualiserats: skattefrågan vid ofrivilligt hemarbete, rätten till svensk a-kassa efter permittering för de personer som arbetar i ett annat nordiskt land och behovet av tydlig och uppdaterad information från myndigheterna till dem som verkar över en nordisk gräns. Gränshindergruppen har också fokuserat på frågor om erkännande av yrkeskvalifikationer 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN mellan länderna och digitala verktyg för att bidra till ökad integration i gränsregioner. Vid mötet besöktes gränshindergruppen av , verksamhetsstrateg vid Öresunddirekt i , som presenterade samarbetsprojektet gränsproblem – ett digitalt verktyg för inrapportering av gränshinder som lanserades 2021. Projektet syftar till att förenkla inrapporteringen av gränshinder och är ett samarbete mellan Grensetjänsten, och Öresunddirekt. Gränshinderfrågor har även diskuterats vid utskottets möten. deltog , vd för vid mötet. Han framförde fyra huvudbudskap: bygg bort flaskhalsarna vad gäller infrastrukturen mellan , , och , återskapa tilliten så att medborgare kan lita på att bron är öppen, ta fram ett Öresundsavtal 2.0 och lös skatte- och socialförsäkringshinder en gång för alla. behandlades ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om att stärka de nordiska gränskommittéerna. Bakgrunden är att kommittéerna har uttryckt ett behov av ökade medel, eftersom de har högre krav på att engagera sig i de aktiviteter som bedriver som anslagen inte har indexjusterats . Utskottet beslutade att inhämta mer information i frågan. Vid utskottets möte deltog från , från och från Greater för att diskutera frågan. har flera skriftliga frågor om gränshinder ställts av medlemmarna i utskottet och gränshindergruppen. (KD) ställde en fråga till den finska, danska, norska och om regeringarnas olika nationella restriktioner kopplade till covid-19 och vilka konsekvenser de fått för den fria rörligheten i . (V) ställde en fråga om gränspendlares ekonomiska kompensation då de hindras från att arbeta på grund av stängda gränser. Vid utskottets januarimöte behandlades ett medlemsförslag från Mittengruppen om att bevara den fria rörligheten i i krissituationer. Utskottet diskuterade frågan och betonade vikten av att samordna initiativ, att respekt bör visas för varje lands rätt att handla i en krissituation och att en minimistandard för mobilitet ska garanteras. Utskottet konstaterade att frågan bör behandlas av presidiet och synpunkterna vidareförmedlas till dem. behandlade utskottet Nordiska ministerrådets budgetförslag . Förslaget innebär en omfördelning mellan sektorerna för att ge utrymme för fler gröna initiativ. De nedskärningar som budgetförslaget innebär påverkar inte utskottets ansvarsområden, utan tvärtom är till exempel områden som energiforskning stärkta. Vid utskottets möte behandlades långsiktiga budgetprioriteringar för ministerrådets budget 2023. 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN förslag om att inrätta ett transportråd, covidrelaterade satsningar samt utökad finansiering till de gränsregionala kommittéerna bör prioriteras. Vid utskottets septembermöte fattades beslut om att sommarmötet ska hållas i . Prioriterade områden för utskottets arbete kommer att diskuteras vid utskottets januarimöte. 6.4 Utskottet för välfärd i Utskottet för välfärd i behandlar frågor som rör den nordiska välfärdsmodellen, barn och unga, vård och omsorg, civilrätt, funktionshinder samt frågor kring alkohol, narkotika och missbruk. Inom utskottets ansvarsområde ryms även demokratifrågor, arbetsmarknadsfrågor, frågor kring jämställdhet, urfolk, mänskliga rättigheter och bekämpande av kriminalitet. Migrations- och integrationspolitik samt flyktingfrågor hör också till utskottets fokusområden. Svenska medlemmar i utskottet var (S), (S) och (M). ersattes av (M) som även utsågs till ordförande i utskottet året ut. Utskottet för välfärd i har haft fem möten. Fokusområdena har varit jämställdhet på arbetsmarknaden och i samhället, barn och ungas utsatthet, digitala kränkningar och hot, psykisk hälsa, antibiotikaresistens och funktionshinder. Utskottet har även arbetat med frågor som rört det fortsatta och utökade samarbetet mellan de nordiska ländernas sjukvårdssystem, suicidprevention, gränsfrågor och demokratifrågor. Arbetsplanen för utskottet har präglats av covid-19-pandemin och konsekvenserna av denna. Inte minst har välfärdsområdet i påverkats, och i arbetsplanen slogs det därför fast att det är viktigt att lära av och reagera på krisen. Utskottet utsåg vid temasessionen 28–(S) till talesperson för medlemsförslaget om att minska barns och ungas tillgång till porr i samhället. Utskottet hade ett antal möten med ministrar, sakkunniga, experter och organisationer i syfte att inhämta information inom områden av relevans för utskottets arbete. Covid-19-pandemin har även påverkat utskottets arbete, speciellt under första delen av året då arbetet bedrevs på distans. fick utskottet ökade möjligheter att ses och kunde exempelvis sammanträda inför sessionsveckan i , även om mycket arbete fortfarande uträttades digitalt. Utskottet har bland annat haft besök av minister för nordiskt samarbete och jämställdhet , president och vicepresident , FN-representant välfärdscenters direktör 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN , representanter för , samt representanter för organisationen som även var på plats i samband med sessionen i för ett fysiskt möte. Utskottet behandlade ett medlemsförslag om en nordisk översikt av hur användningen av nätläkartjänster påverkar sjukvården när det gäller likvärdig tillgång, patientsäkerhet och förskrivning av antibiotika och andra läkemedel. Förslaget togs fram av den socialdemokratiska gruppen och presenterades första gången på utskottsmötet . Motiveringen bakom förslaget handlade bland annat om att användningen av nätläkartjänster har ökat markant i flera nordiska länder , inte minst under coronakrisen, och därmed blivit ett tydligt alternativ till fysiska läkarbesök. An- vändningen av nätläkartjänster är socialt och demografiskt ojämlik. Äldre personer med kort utbildning och låginkomsttagare nyttjar dessa tjänster i mindre grad än andra. Utskottet var enigt om att gå vidare med förslaget, men tillförde även ett förslag om ytterligare en att-sats om att såväl kartlägga det positiva som riskerna med nätläkartjänster. Utskottet hade under behandlingen av frågan besök av och från som informerade utskottet om sitt arbete med att ta fram kunskap om hur villkoren skiljer sig mellan stad och landsbygd när det gäller förutsättningar för vård och omsorg. De informerade även om hur de bedriver utveckling och innovation inom god och nära vård, vilken inkluderar digitala läkartjänster. Medlemsförslaget slutbehandlades på sessionen och resulterade i en rekommendation till om att göra en nordisk översikt av hur användningen av nätläkartjänster påverkar sjukvården när det gäller likvärdig tillgång, patientsäkerhet och förskrivning av antibiotika och andra läkemedel (rek. 51/2021/välfärd). Utskottet behandlade ett medlemsförslag från Nordisk grön vänster om nordisk vaccinproduktion. Förslaget innehöll tre att-satser som rörde frågan om att säkra finansiering till vaccinforskning i de nordiska länderna, de nordiska regeringarnas samarbetsmöjligheter om nordisk vaccinproduktion, samt de nordiska regeringarnas roll i det multibilaterala arbetet att förhindra att patentrestriktioner, brist på kunskapsöverföring och teknik blir till ett hinder för en snabb och kostnadseffektiv bekämpning av pandemier (rek. 29/2021/välfärd). Förslaget väcktes under junimötet där det behandlades parallellt i berörda utskott på grund av områdets komplexitet och aktualitet under det rådande pandemiläget. Utskottet för välfärd i ställde sig positivt till förslaget men valde att invänta och läsa vad övriga berörda utskott ansåg i frågan. Medlemsförslaget togs åter upp på septembermötet där utskottet beslutade att gå vidare med det reviderade förslaget efter att ha tagit del av synpunkter från utskottet för tillväxt och utveckling i . Ärendet slutbehandlades av utskottet under session 2021. 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Vid temasessionen 2021 slutbehandlade utskottet för välfärd i två betänkanden över dels ett medlemsförslag om att minska barns och ungas till- gång till porr i samhället, väckt av den socialdemokratiska gruppen, dels ett medlemsförslag om att ta emot flyktingar och asylsökande samt om integra- tion, väckt av Nordisk grön vänster. Medlemsförslaget om att minska ungas tillgång till porr i samhället resulterade i en rekommendation i vilken Nordiska ministerrådet bland annat uppmanas att tillsätta en utredning för att undersöka hur barn och unga i påverkas av porrkonsumtion, att arbeta för att sko- lor och förskolor i är porrfria, genom att installera porrfilter eller lik- nande tekniska lösningar på datorer och surfplattor samt att ställa krav på in- ternetleverantörer att erbjuda kostnadsfria porrfilter (rek. 8/2021/välfärd). skottet beslutade däremot, efter diskussion, att inte gå vidare med medlems- förslaget om att ta emot flyktingar och asylsökande. En majoritet i utskottet menade att det finns delar i förslaget som är intressanta och värda att fundera vidare på, men att asylprocessen och beslut om att öka antalet kvotflyktingar är frågor som regleras nationellt och av internationella konventioner. grön vänster reserverade sig mot beslutet att lägga ned ärendet. Utskottet arbetade vidare med en rekommendation till Nordiska ministerrådet 2020 om att arbeta för en nordisk suicidprevention i syfte att minska självmorden i varje nordiskt land till 2025 samt att långsiktigt arbeta mot en nollvision i . tionen var bland annat att det i begås omkring 3 500 självmord och att har den högsta självmordsstatistiken i världen per capita. nisterrådet rekommenderades även att lyfta fram ungdomsmottagningar som exempel på hur man kan minska psykisk ohälsa bland barn och unga, att fo- kusera på pandemins konsekvenser när det gäller självmordsfrekvensen samt att genomföra ett toppmöte för ett ökat kunskapsutbyte i fråga om Vid utskottets junimöte behandlades Nor- diska ministerrådets svar på rekommendationen. des det nordiska toppmöte med tema psykisk hälsa som genomfördes i och där utskottets synpunkter var inklude- Utskottet noterade även exempelvis att pandemins inverkan på den psy- kiska hälsan i de nordiska länderna har prioriterats genom olika nationella ini- tiativ och beslutade att rekommendationen därmed var färdigbehandlad. Utskottet för välfärd i beslutade i arbetsplanen att utse antibiotikaresistens som ett prioriterat område eftersom det är en viktig del av folkhälsan och dessutom har aktualiserats ytterligare i samband med covid-19- Frågan har även tidigare uppmärksammats i utskottet, och ett webb- seminarium om antibiotikaresistens hölls i mars 2021där både utskottets ord- förande och vice ordförande deltog tillsammans med representanter för Euro- paparlamentet, nordiska parlamentariker och andra experter. framfördes bland annat att en gemensam nordisk handlingsplan skulle vara önskvärd i kampen mot antibiotikaresistens. Vid aprilmötet beslutade utskottet att skicka en uppfordran till de nordiska parlamenten om att anordna en ge- mensam nordisk interpellationsdebatt om antibiotikaresistens. 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN av utskottets önskemål arrangerade svenska delegation den 1december 2021 ett seminarium om antibiotikaresistens i riksdag där ordföranden för utskottet, (M), deltog tillsammans med en panel bestående av både experter och parlamentariker. Utskottet för välfärd i behandlade ett medlemsförslag från den konservativa gruppen om vilka lärdomar som kan dras av New York-mo- dellens effekt på ökad trygghet i samhället. Förslaget syftade till att använda sig av New York-modellen, som kortfattat handlar om att genomföra snabbare ingripanden och lagföring redan vid mindre allvarliga brott.