frsrdg · H904RB1 · 2022-02-21 00:00:00 — Den totala tilläggsavgiften fördelas mellan institut vars inhemska intäkter överstiger . Att avgifterna höjdes beror på att kommande förändringar på betalningsmarknaden och höjda krav på säkerhet ökar kostnaderna. SÄKRA OCH EFFEKTIVA BETALNINGAR RIX-systemet utvärderas utifrån två operativa mål: teknisk tillgänglighet och kostnadstäckning. Målet för den tekniska tillgängligheten definieras som tiden då systemet fungerar och betalningar avvecklas. Målvärdet ligger på . Tre störningar inträffade som innebar att inte kunde genomföra betalningar under totalt . Samtliga kostnader för att tillhandahålla tjänsterna i ska finansieras genom avgifter från deltagarna. Kostnaderna uppgick till och täcktes till av avgifter. (2019–2021) har kostnadstäckningen varit . Kravet på full kostnadstäckning mäts , där intäkterna ska vara av kostnaderna . Hantering av säkerheter och kreditutrymme För att undvika att överföringar i misslyckas för att deltagare saknar likviditet kan ge kredit till deltagarna mot säkerhet. Det gör att överföringarna kan utföras snabbare och att betalningssystemet blir mer effektivt. De säkerheter som accepterar är huvudsakligen obligationer eller andra skuldförbindelser med hög kreditvärdighet. Tillsammans hade deltagarna i ett kreditutrymme på i genomsnitt per dag . I genomsnitt utnyttjades av detta kreditutrymme. Vid utgången av 2021 stod säkerställda obligationer för av värdet av samtliga säkerheter som hade pantsatts hos (se diagram 18). SÄKRA OCH EFFEKTIVA BETALNINGAR Diagram 18 Säkerheter pantsatta för kredit per För att säkerställa att kan fortsätta att fylla sin funktion även vid störningar och driftsavbrott krävs att det finns väl fungerande reservrutiner och att både och deltagarna kontinuerligt övar på att hantera kriser. Trots att pandemin fortsatte att påverka arbetsförhållandena kunde det löpande arbetet och de viktigaste aktiviteterna utföras med mycket gott resultat. genomförde ett trettiotal övningar av olika omfattning, både självständigt och tillsammans med RIX-deltagarna. Exempelvis genomfördes två gemensamma övningar med samtliga RIX-deltagare där scenariot var ett totalstopp i RIX-systemet med påföljande övergång till rutiner. Målet med övningarna är att få god förmåga att begränsa de negativa konsekvenserna, öva på att samverka med andra och att fatta rätt beslut vid en kris. bedömde att övningarna fungerade väl. genomförde den finansiella sektorns privat-offentliga samverkansgrupp (FSPOS) ingen sektorsövning. Övningar skedde i stället genom seminarier och utbildningar. Genom kunskapsspridning och övning strävar FSPOS efter att stärka den finansiella sektorns förmåga att möta hot och hantera kriser, och därigenom värna samhället. samarbetar med andra centralbanker, svenska myndigheter och internationella organisationer för att bedriva forskning, utveckla statistik och diskutera globala finansiella frågor. genomförde flera insatser för att främja det internationella samarbetet och utveckla kommunikation i nya former; BIS Innovation etablerades i och vi arrangerade ett digitalt öppet hus för en intresserad allmänhet. arbete för att vara en nytänkande centralbank med stärkt beredskap fortsatte genom att bland annat en permanent krisledningsstab inrättades. Forskningen ger underlag till policybesluten forskning är framför allt inriktad på områden som har direkt betydelse för bankens verksamhet. Målet är att tillhandahålla bättre underlag för policybeslut. Resultaten av forskningen publiceras i working paper-serie, i internationella vetenskapliga tidskrifter men även i och valutapolitik. Resultaten sprids också genom presentationer vid andra centralbanker, på universitet och på vetenskapliga konferenser. Forskning bedrivs huvudsakligen om finansiell stabilitet och penningpolitik. Dessutom bedrivs forskning om betalningar och finansiella marknader. Forskningsenheten har också i uppdrag att vara en länk mellan och den akademiska världen. Forskare ger ofta seminarier vid universitet i och utomlands, de undervisar på kurser och handleder doktorander vid olika universitet och högskolor. Forskningsenheten har också ett formellt samarbete med finansiell stabilitet vid . De forskare som är inriktade mot finansiell stabilitet studerar svenska hushåll och företag i syfte att förstå deras ekonomiska agerande. Bland annat använder de stora mängder data som gör det möjligt att undersöka risken för företagskonkurser och att se hur olika makrotillsynsåtgärder påverkar hushållens skuldsättning. De forskare som är inriktade mot penningpolitik och makroekonomi analyserar hur penningpolitiska åtgärder påverkar konjunkturen och inflationen, arbetsmarknadens sätt att fungera och samspelet mellan penningpolitiken och finanspolitiken. Även inom detta område har möjligheten att använda mikrodata ökat , eftersom både har skapat och köpt in databaser som innehåller information om finansiella variabler och företagens priser. Forskningsprojekt använder dessa data för att studera såväl hur penningpolitikens effekter skiljer sig åt mellan olika hushåll som vilka makroekonomiska slutsatser som kan dras av företagens prissättning. Forskare vid har även skrivit artiklar, främst i egen publikation Penning- och valutapolitik, i syfte att sprida forskningsresul- tat till en bredare krets och därmed främja diskussion om policyrelevanta frå- Ett exempel är en artikel som presenterar ett ramverk för att tänka kring för- och nackdelar med kortsiktig valutasäkring och applicerar detta på den En del arbeten på forskningsenheten är författade i samarbete med medar- betare från andra avdelningar på , bland annat i syfte att producera Bland annat har ett projekt arbetat med frågan om hur man kan modellera effekten på inflationen och realekonomin av centralban- kens köp av tillgångar. Forskningsenheten arrangerade en kurs i centralbanksverksam- het tillsammans med stabsavdelningen, där medarbetare på , och både deltog och bidrog med före- Medarbetare på forskningsenheten organiserade även en workshop om penningpolitik tillsammans med ECB. Enligt riksbankslagen ska löpande offentliggöra statistiska uppgifter om valuta- och kreditförhållanden. Statistik över finansmarknaden, värdepappersemissioner och betalningsbalansen produceras och publiceras på uppdrag av (). ansvarar dock för statistikens kvalitet, innehåll och utveckling. I utvecklingen av statistiken arbetar tillsammans med flera internationella institutioner som Europeiska centralbankssystemet (ECBS), EU:s statistikmyndighet och (). samlar in information om räntor och transaktionsvolymer på penningmarknaden i SEK och publicerar dagliga noteringar för referensräntan Swestr. samlar också in och publicerar daglig omsättningsstatistik på ränte- och valutamarknaden. Därutöver publiceras räntor och valutakurser på webbplats. Statistikverksamheten centraliseras och förstärks for International Settlements (BIS) krävde att centralbankerna skulle utöka insamlingen av statistik fattade beslut om att centralisera sin statistikverksamhet. För att kunna leva upp till de nya kraven behövde förstärka och utveckla sin kapacitet att samla in, bearbeta, analysera och tillgängliggöra statistik. Detta skapar också möjligheter att utveckla en mer generell och flexibel infrastruktur där det går att samordna insamlingen av de uppgifter som behöver eller väntas behöva . Med en egen verksamhet kring datainsamling och datahantering höjs också kompetens som upphandlare av och kravställare på ny statistik och nya data. Fördjupad analys av statistik publicerade statistikenheten en artikel baserad på fördjupad analys av den egna statistiken. Den handlade om det långsiktiga sambandet mellan växelkursen och de finansiella flöden som redovisas i statistiken över betalningsbalansen. Artikeln utgick från svenska data. Den första slutsatsen var att den reala kronförsvagning som skedde till stor del verkar bero på att staten, hushållen och företagen sparade alltmer. Många ville spara i utländska tillgångar, vilket fick till följd att efterfrågan på utländsk valuta ökade och att den svenska kronan därmed försvagades. –2019 fortsatte kronan att försvagas, men då fanns inte ett lika tydligt samband med ökat sparande. Sannolikt berodde det på flera olika finansiella flöden som sammantaget försvagade kronkursen. företagsintervjuer ger en bild av konjunkturläget publicerar regelbundet en rapport baserad på intervjuer med cirka 50 företag, som ger en snabb och aktuell bild av stora företag i näringslivet. Huvudsyftet är att få fördjupad information om hur företagen ser på konjunkturläget och andra faktorer som påverkar deras verksamhet. genomfördes tre intervjuomgångar. Ett genomgående tema i undersökningarna var bristen på halvledare och andra komponenter men även fraktstörningarna. Detta ledde till problem i produktionen för stora delar av tillverkningsindustrin och problem med varuleveranser för handeln. upplevde företagen en stark efterfrågan på framför allt varor, vilket innebar att den underliggande konjunkturen för främst industrin ansågs vara mycket god . Däremot var konjunkturläget för många tjänstebranscher som säljer till hushåll fortfarande svagt även om dessa branscher blev mer optimistiska om utvecklingen. Rapporten innehöll en fördjupning om pandemins effekter på företagens verksamhet och inledningen av 2021. I årets sista undersökning pekade många företag på att kraftiga prisökningar på bland annat råvaror och energi tillsammans med dyrare transporter och brist på komponenter innebar ökade kostnader. konstaterades att lönsamheten fortfarande var god och att hög efterfrågan innebar att man såg goda möjligheter att höja försäljningspriserna. internationella arbete påverkades även detta år i stor utsträckning av coronapandemin. Det krävdes många möten för att hantera pandemifrågorna men nästan alla möten hölls i digital form. Resorna blev således mycket få. Parallellt med hanteringen av pandemins konsekvenser fortskred arbetet med att utforma gemensamma finansiella standarder på internationell nivå. Ef- tersom de lagar som reglerar svenska banker och finansiella institut i stor ut- sträckning bygger på dessa standarder är det en viktig del av ar- bete att i olika internationella forum påverka utformningen av finansiella stan- darder och finansiell tillsyn. deltog i diskussioner och beslut om utformningen av såväl standarder och regler som tillsynen på både global nivå och EU-nivå. I många av dessa frågor samarbetade med , Det internationella arbetet utfördes framför allt inom ramen för , och finansiell infrastruktur (CPMI), (), () och olika EU-organ som Europeiska cen- tralbankssystemet (ECBS), Europeiska bankmyndigheten (), Europeiska systemrisknämnden (ESRB) och Ekonomiska och finansiella kommittén (EFK). Globalt samarbete om banker för banktillsyn främjar global finansiell stabilitet genom att ta fram minimistandarder, riktlinjer och rekommendationer för reglering och tillsyn av internationellt aktiva banker. deltog tjänstemän i flera arbetsgrupper. presenterade kommittén sitt arbetsprogram och prioriteringarna för perioden –2022. Arbetsprogrammet inkluderar bland annat initiativ relaterade till pandemin, att utvärdera nytillkomna risker och trender på de finansiella marknaderna samt initiativ för att stärka tillsynen av banker. publicerade kommittén bland annat två analytiska rapporter om klimatrelaterade risker och mätmetoder samt en konsultationsrapport om hantering och tillsyn av sådana risker. Kommittén publicerade även nya principer för tillsyn av operativa risker samt en teknisk justering i reglerna för minsta värderingsavdrag vid finansiering av värdepapper. färdigställde kommittén också standarderna för hur banker ska offentliggöra sina positioner i handelslagret och sina exponeringar mot offentlig verksamhet. Därutöver publicerade kommittén en rapport där man utvärderat effekten av Baselreformerna under pandemin. Kommittén fortsatte även övervaka medlemsländernas implementering av III-överenskommelsen med målet att denna ska ske fullt ut, och lika i alla länder. Utöver detta arbetade kommittén med frågor om bland annat den pågående digitaliseringen av finanssektorn, cyberrisker, bankers exponeringar mot kryptotillgångar samt effekten på bankernas affärsmodeller av de låga räntorna. Rådet för finansiell stabilitet (FSB) är inrättat för att samordna nationella myndigheter och internationella standardsättare och för att främja en effektiv lagstiftning inom den finansiella sektorn. är inte medlem i FSB men vice riksbankschef representerade i FSB:s regionala konsultativa grupp för (FSB RCG-E). Vice riksbankschef är medordförande i denna grupp. Globalt samarbete om betalningar och finansiell infrastruktur samarbetar med flera andra centralbanker och internationella organisationer för att undersöka förutsättningarna för att ge ut digitala centralbankspengar, förenkla utlandsbetalningar samt övervaka finansiella infrastrukturer. En av de internationella arbetsgrupper som deltar i delar lärdomar och diskuterar vägen framåt för digitala centralbankspengar som är tillgängliga för allmänheten. I gruppen ingår den () och centralbankerna i , , , samt . Gruppen samarbetar även med BIS Innovation . bildades en expertgrupp inom G7, där även , representerad av , och i blev ombedda att delta i arbetet, vars syfte är att ta fram gemensamma principer för hur digitala centralbankspengar bör utformas. bidrar även till G20:s arbete med att finna lösningar på några av de problem som bidrar till att utlandsbetalningar fortfarande kan vara långsamma, dyra och omständliga. Arbetet har fördelats på ett flertal organisationer. för betalningar och finansiell infrastruktur (, CPMI), som fastställer internationella standarder för finansiell infrastruktur, ansvarar exempelvis för flera arbetsområden som syftar till att förbättra existerande betalningssystem. Som medlem i CPMI fick förste vice riksbankschef ansvaret för att leda arbetsgruppen Future of Payments. Arbetsgruppen undersöker hur ny innovativ betalningsinfrastruktur, digitala centralbankspengar och den typ av kryptotillgång som kallas stablecoins kan användas för att förenkla utlandsbetalningar. Vidare deltog i den internationella övervakningen av flera utländska finansiella infrastrukturer relevanta för den finansiella stabiliteten i . deltog också i övervakningen av Swift, som är en organisation som tillhandahåller säkra finansiella meddelandetjänster till bland annat centralbanker och banker över hela världen. BIS skapades 1930 som den första internationella finansiella institutionen, med uppgift att bland annat fungera som samarbetsforum för centralbanker världen över. BIS fungerar till exempel som värd för för banktillsyn () och och finansiell infrastruktur (CPMI). träffas också ägarländernas centralbankschefer för möten i olika konstellationer. Som stöd för samarbetet har BIS en stab av ekonomer som bland annat bedriver forskning om centralbanksnära frågor. valdes till vice ordförande för . är 63 centralbanker aktieägare i . har varit med sedan starten och är den sjunde största aktieägaren. Med undantag för några korta perioder har riksbankschefen alltid varit ledamot BIS balansomslutning uppgick vid slutet av räkenskapsåret 2020/21 till 356 miljarder SDR, motsvarande cirka 4 400 miljarder svenska är ordförande i . Kommittén, som till- sätts av styrelsen, har till uppgift att övervaka bankens finansiella situation och Normalt får en utdelning på cirka 50 miljoner BIS har, i samarbete med och centralbankerna i , och etablerat i . banken har arbetat med etableringen av det nordiska centret, som Centret kommer att fungera som ett nav för ett nätverk av experter inom innovation och för forskning om viktiga trender inom finansiell teknik av betydelse för centralbanker. Centret kommer också att främja inter- nationellt samarbete i syfte att få det globala finansiella systemet att fungera arbete med IMF innebär bland annat att tillsammans med Finans- departementet utarbeta position inför diskussioner och beslut i IMF:s handlade arbetet på IMF mycket om hur länder ska kunna stöttas i den ekonomiska återhämtningen efter pandemin. dersökte också i vilken utsträckning vaccinationerna är en förutsättning för den globala återhämtningen. IMF:s vår- och årsmöte, som normalt hålls i , hölls även till största delen digitalt. representeras i IMF av medan representerar Riks- banken i IMF-samarbetet mellan , , och (G4). Sedan pandemins utbrott har efterfrågan på nödlån från IMF varit hög. Totalt har godkänt krislån till 90 länder till ett värde av . IMF förutser även fram- över en hög efterfrågan på lån, särskilt från låginkomstländer. har inte på samma sätt som ekonomiskt starkare länder kunnat motverka pan- demins ekonomiska effekter med finans- och penningpolitik och har därför haft en relativt sett sämre ekonomisk utveckling. För att den ekonomiska klyf- tan inte ska bli bestående bedömer IMF att finansiering till subventionerad ränta kommer att behövas framöver. länder har därför ombetts att bidra med ytterligare finansiering till den delen av IMF:s verksamhet. beslutade även att tilldela medlemsländerna ytterligare så kallade särskilda dragningsrätter (SDR) till en SDR är en internatio- nell reservtillgång skapad av IMF. SDR innebär en potentiell fordran på med- lemsländernas valutareserver, men är ingen valuta i sig själv, och kan endast användas av länder och internationella organisationer. fick nu en tilldelning motsvarande sin ägarandel i IMF, och för del motsvarar tilldelningen . Särskilt för ekonomiskt svagare länder innebär detta tillskott bättre möjligheter att hantera en ansträngd likviditetssituation, genom möjligheten att till exempel växla till sig amerikanska dollar. bidrar till IMF:s finansiering via insatskapital, så kallade kvoter (där alla medlemsländer bidrar) och via frivilliga lånearrangemang där ett fyrtiotal länder bidrar. En eventuell ökning av kvoterna har diskuterats och medlemsländerna har åtagit sig att slutföra de diskussionerna senast . IMF genomförde den årliga utvärderingen av den svenska ekonomin (så kallad artikel IV-konsultation). IMF konstaterade då att de finans- och penningpolitiska åtgärderna för att motverka pandemins ekonomiska effekter generellt hade varit välavvägda. menar IMF att flera strukturella utmaningar kvarstår för den svenska ekonomin, såsom hög arbetslöshet i vissa grupper och en överreglerad marknad för hyresbostäder. IMF:s analys av den nordisk-baltiska regionens arbete mot penningtvätt och tillhörande risker fortgår som planerat och en slutrapport väntas bli färdig i mitten av 2022. deltog i Ekonomiska och finansiella kommittén (EFK), som förbereder möten. Per är representant i EFK. Kommittén diskuterade bland annat frågor kopplade till finansiell stabilitet och det ekonomiska läget, finansieringen av EU:s stödpaket, Next Generation EU och de snabbt stigande energipriserna. Dessutom avhandlades frågor av gemensamt intresse inom ramen för IMF och G20, rådets handlingsplaner för att hantera bankernas problemkrediter (non-performing loans, NPL) och för att motverka penningtvätt och finansiering av terrorism samt kommissionens initiativ för att skapa en kapitalmarknadsunion. deltog i ECBS arbetsgrupper. Där diskuterades frågor om cybersäkerhet i den finansiella infrastrukturen, och en speciell arbetsgrupp har tillsatts för att arbeta med strategifrågor. Arbetet har också rört införandet och främjandet av så kallade omedelbara betalningar i euro baserade på en gemensam standard. deltog även i analysen av digitaliseringen av betalningsmarknaden. Här ingick även att etablera en dialog mellan centralbanker och fintech-sektorn. deltar i , en kommitté vars syfte är att förbättra säkerheten och effektiviteten hos centrala motparter i EU och tredjeland. är observatör i kommittén och deltog i arbetet med att bedöma om tredjelands-CCP:er ska få tillstånd att erbjuda sina tjänster inom EU. Stort fokus låg på de brittiska CCP:erna. Europeiskt samarbete för makrotillsyn () identifierar, analyserar och arbetar för att motverka finansiella systemrisker i EU. är förste vice ordförande i . I den egenskapen deltar i och styrelse samt representerar ESRB i andra sammanhang, som vid presentationer i EFK. representerar i och rådgivande tekniska kommitté. deltar också i ett flertal arbets- och expertgrupper. bidrog bland annat i ESRB:s löpande risk- och policybedömningar, i utformningen av de makroekonomiska scenarier som ligger till grund för stresstesterna av europeiska banker och försäkringsbolag samt i analysen av makrotillsynsfrågor som rör centrala motparter och clearing av värdepapperstransaktioner i EU. deltog också i arbetet med att analysera risker för det finansiella systemet i EU som kan uppstå med låga räntor och möjliga åtgärder för att hantera dessa risker. Ytterligare områden där bidrog är ESRB:s arbete med klimatrelaterade risker och finansiell stabilitet samt frågor kopplade till att förebygga och, om nödvändigt, hantera omfattande konkurser inom EU:s företagssektor. hölls två möten med det nordisk-baltiska makrotillsynsforumet (, NBMF), som är ett samarbetsforum för centralbanker och tillsynsmyndigheter. Forumet fokuserar på finansiella stabilitetsrisker och gränsöverskridande bankverksamhet i regionen. Vid årets möten låg fokus på att diskutera de åtgärder som centralbanker och tillsynsmyndigheter i regionen har satt in för att mildra pandemins störningar i ekonomin och hur de åtgärderna kan dras tillbaka på ett välavvägt sätt. Andra frågor som diskuterades var bland annat hur risker som byggts upp, bland annat i fastighetssektorn, ska hanteras framöver. fortsatte även arbetet i den nordisk-baltiska stabilitetsgruppen (, NBSG), ett forum för finansministerier, centralbanker och tillsyns- och resolutionsmyndigheter i de nordiska och baltiska länderna. Stabilitetsgruppen har till uppgift att stärka beredskapen och hantera gränsöverskridande finansiella stabilitetsfrågor i den nordisk-baltiska regionen. fortsatte arbetet med att kartlägga vad som behövs för att kunna säkerställa effektiv kommunikation i kris och vilka kommunikationsverktyg som eventuellt kan underlätta informationsutbytet i kris. var ordförande i . Klimatförändringarna och deras påverkan på det finansiella systemet har i allt högre grad kommit upp på centralbankernas agendor både nationellt och i det internationella samarbetet. deltar i Network for Greening the (), ett globalt nätverk för centralbanker och tillsynsmyndigheter med fokus på klimataspekter i dessa myndigheters arbete. är representant i NGFS. deltog i två av NGFS arbetsgrupper. En arbetsgrupp har tittat på hur hänsyn till klimatrisk kan tas i implementeringen av penningpolitiken. Den andra arbetsgruppen har arbetat fram riktlinjer för hur centralbanker kan redovisa hur de beaktar och integrerar hänsyn till klimatrisker i sin verksamhet, i linje med TCFD:s (Task Force for Climate-related Financial Disclosure) rekommendationer. Arbetsgruppernas arbete har resulterat i två publicerade rapporter från NGFS. har NGFS också kommit med ett antal detaljerade scenarier för hur klimatförändringarna kan påverka ekonomin och det finansiella systemet. Dessa scenarier är avsedda att användas av myndigheter och privata aktörer i deras prognos- och analysarbete. deltar i arbetsgrupp på området klimatrelaterade risker, där arbetet syftar till att stärka motståndskraften i banksystemet. Inom ramen för EU deltar i arbetsgrupper som analyserar klimatrelaterade risker som en källa till finansiella risker, tar fram metoder för att kvantifiera klimatrelaterade risker (exempelvis scenarioanalyser och stresstester) och undersöker möjliga policyåtgärder för att motverka sådana risker på europeisk nivå. deltar bland annat i den europeiska systemrisknämndens (ESRB) arbetsgrupp om klimatrisker och, som observatör, i den europeiska bankmyndighetens () nätverk för hållbara finansmarknader. samarbetar med centralbanker i utvecklingsländer för att överföra kunskaper inom viktiga centralbanksrelaterade områden.