frsrdg · H904RR1 · 2022-02-18 00:00:00 — Redogörelse till 2021/22:RR1 överlämnar härmed årsredovisning . Årsredovisningen beslutades av . Uppgift och mål............................................................................................ Organisation och ledning.............................................................................. Utveckling av interna processer ................................................................... Resultatindikatorer och verksamhetens genomslag ...................................... Sammanställning över väsentliga uppgifter................................................ Tilläggsupplysningar och noter .................................................................. Intern styrning och kontroll .......................................................................... Publicerade granskningsrapporter per utskott, inriktning .................... Nettokostnader och lämnade bidrag per land inom internationellt Det gångna året har även det präglats av coronapandemin. Vi har fortsatt anpassa vår verksamhet och våra arbetssätt utifrån gällande restriktioner. Till största delen har vi utfört vårt arbete hemifrån och har inte kunnat ha fysiska möten med våra granskningsobjekt, internationella samarbetspartner eller andra intressenter i omvärlden. Vi har trots det lyckats genomföra våra uppgifter inom granskningsverksamheten och den internationella verksamheten med hög kvalitet även . För att dra nytta av den årliga revisionens samlade kompetens och stärka möjligheterna till en enhetlig granskning av myndigheternas årsredovisningar har vi omorganiserat och utvecklat ledningsprocesserna i den årliga revisionen. Trots att verksamheten haft en hög personalomsättning har vi fullföljt vår uppgift. lämnade vi alla revisionsberättelser för samtliga 226 myndigheter och andra organisationer som vi har i uppgift att granska. De flesta årsredovisningarna är fria från väsentliga fel, men för 12 av dem har vilämnat en modifierad revisionsberättelse. Sammantaget ser vi att vi bidrar till en tillförlitlig redovisning i statsförvaltningen. Effektivitetsrevisionen har bedrivit 67 granskningar och publicerat 31 granskningsrapporter. Jag ser detta som ett bra resultat. Arbetet har till stor del även detta år präglats av arbete från hemmet. Vi har även fortsatt tagit hänsyn till att flera av de granskade verksamheterna haft samhällsviktiga uppgifter inom krishanteringen. Den internationella verksamheten har fortlöpt , till stor del i digital form. Vi ser att årets genomförda aktiviteter har bidragit till ökad kunskap inom revision hos våra samarbetspartner. Det internationella informations- och erfarenhetsutbytet har kunnat upprätthållas om än i huvudsak på distans. Genom uppföljningsrapporten , min årliga rapport och granskningsplanen 2021/22 har vi informerat om genomslaget av vår granskning, våra viktigaste iakttagelser samt planerad och pågående granskning. Vid de regelbundna mötena med råd för redovisar jag också aktuella frågor och får värdefulla synpunkter på vår verksamhet. Mot bakgrund av en analys av för- och nackdelar på lång sikt med kontorslokalerna i och stängdes de . flyttade Stockholmskontoret till nya moderna lokaler med möjlighet att arbeta mer flexibelt. På grund av pandemin kunde vi inte flytta in i full skala – vi har följt rekommendationerna och anpassat vårt arbete för att inte bidra till smittspridningen i samhället. började vi successivt öppna upp kontoret, men har ännu inte kunnat nyttja det som det var tänkt. Min förhoppning är att vi kan göra det . 2021/22:RR1 FÖRORD Vi ser, som många andra, att behoven av och förutsättningarna för att arbeta mer flexibelt har förändrats, bland annat när det gäller var man utför sitt arbete. Därför har vi tagit fram en distansarbetspolicy, som ger alla medarbetare som vill möjlighet att arbeta i hemmet i större utsträckning än tidigare även efter coronapandemin. De mer flexibla formerna för var vi arbetar, utvecklingsprojekt som vi startade och en ny kompetensförsörjningsstrategi är några exempel på hur vi fortsätter utveckla våra arbetssätt, vår kompetens och våra förutsättningar för att framtidssäkra verksamheten. uppgift är att granska vad statens pengar går till, hur de redovisas och hur effektivt de används. Genom att utföra oberoende revision bidrar vitill att stärka den demokratiska insynen, en god resursanvändning och en effektiv förvaltning i staten. Genom ett grundlagsskyddat oberoende har ett starkt mandat att granska statliga myndigheter och verksamheter. Vi undersöker om de följer direktiv, regler och föreskrifter, om de når sina mål samt om statliga insatser är effektiva. Om vi finner brister rapporterar vi om dem och ger rekommendationer för att förbättra verksamheten. är därför en viktig del av kontrollmakt. har även i uppgift att företräda som nationellt revisionsorgan i internationella sammanhang och bedriva internationellt utvecklingssamarbete inom ramen för svensk biståndspolitik. Det internationella utvecklingssamarbetet ska bidra till att stärka andra nationella revisionsorgans kapacitet och förmåga att bedriva revision enligt internationella standarder. Riksrevisorns ansvar och uppgifter framgår bland annat av 13 kap. 7–9 §§ regeringsformen, lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. och lagen (2002:1023) med instruktion för . har en riksrevisor som är chef för myndigheten och en ställföreträdande riksrevisor med titeln riksrevisionsdirektör. Det är riksrevisorn som bestämmer riksrevisionsdirektörens arbetsuppgifter. Riksrevisionsdirektören ska kunna utföra sådana uppgifter som annars ankommer på riksrevisorn. I första hand gäller det administrativa uppgifter, men även granskningsrelaterade uppgifter kan förekomma, till exempel i granskningar där riksrevisorn är jävig. Riksrevisorn ska även samråda med riksrevisionsdirektören innan beslut fattas om att inleda en granskning. Kopplat till finns även råd för och ett vetenskapligt råd.1 organisation består av sju avdelningar: avdelningarna för effektivitetsrevision, årlig revision och internationell verksamhet samt avdelningar för ledningsstöd, kommunikation, HR samt rättsliga frågor. beslutade riksrevisorn om att inte förlänga hyreskontrakten för våra kontor i och . har kontor enbart i . 1Se vidare under avsnitt Myndighetsövergripande verksamhet. Utveckling av interna processer Nya möjligheter för förändrade arbetssätt Ett förändringsarbete i syftar till att utveckla och anpassa verksamheten till de genomgripande förändringar, drivna av den teknologiska utvecklingen, som sker i vår omvärld. Digitaliseringen ger oss dels möjligheter att effektivisera och förbättra våra interna processer, dels verktyg och metoder för att utveckla granskningen. Coronapandemin har skyndat på utvecklingen, och har digitaliseringen varit en förutsättning för att fortsätta bedriva verksamheten med gott resultat. Givet de omvälvande förändringar som pågår i vår omvärld måste vi fortsätta att utveckla vår verksamhet inom flera områden för att även ha god förmåga att utföra vår uppgift. Myndigheternas verksamhetsmodeller utvecklas, och för att kunna granska deras verksamhet behöver vi ha hög kompetens inom de områden som sorterar under begreppet digitalisering – till exempel dataanalys, automatisering och kommunikationsnätverk. Den tekniska utvecklingen och arbete med digitalisering ställer kontinuerligt nya krav på informationssäkerhet och vår förmåga att skydda våra informationstillgångar. Vi har därför reviderat och utvecklat informationssäkerhetsarbetet, bland annat avseende systematik och klassning av informationstillgångar, system och applikationer. har påbörjat arbetet med att ta fram en hållbarhetsstrategi med mål och prioriterade områden. Strategin ska omfatta integreringen av hållbarhetsfrågor såväl i myndighetsgemensamma funktioner som i den internationella verksamheten och granskningsverksamheten. Agenda 2030 innefattar mål för utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Ge- nomförandet innebär en successiv omställning av samhällets alla aktörer, även de offentliga. verksamhet bidrar framför allt till att uppfylla mål 16 i Agenda , Främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, tillhandahålla tillgång till rättvisa för alla samt bygga upp effektiva och inkluderande institutioner med ansvarsutkrävande på alla nivåer. Utöver detta bidrar även det internationella utvecklingssamarbetet till att uppfylla mål 17, delmål 16, Stärka det globala partnerskapet för hållbar utveckling. Det är viktigt för svensk förvaltning att kunna hantera långsiktiga utmaningar och målkonflikter mellan olika samhällsområden effektivt. Genom vår granskning bidrar vi till uppföljning och förbättringar av insatser som har betydelse för flera av Agenda 2030-målen. Redovisningen av verksamhet och resultat tar våra huvudsakliga uppgifter som utgångspunkt. Verksamheten är indelad i tre grenar: årlig revision, effektivitetsrevision och internationell verksamhet. Resultatredovisningen innehåller även en ekonomisk översikt, samt redovisning av såväl myndighetsövergripande uppgifter som kompetensförsörjning. Resultatindikatorer och verksamhetens genomslag För att bedöma vilket genomslag vår verksamhet haft i förhållande till våra uppgifter redovisar vi resultatindikatorer för den årliga revisionen, effektivitetsrevisionen och det internationella utvecklingssamarbetet. Resultatindikatorerna för vår granskning utgår i huvudsak från . Att mäta resultaten av granskning är en komplex uppgift. En del av våra slutsatser och rekommendationer leder tydligt och ganska omgående till åtgärder från regeringen eller de berörda myndigheterna. I andra fall är det svårt att bedöma genomslaget, och det är inte alltid möjligt att dra slutsatsen att just granskning är anledningen till att regering och myndigheter vidtagit åtgärder. En övervägande del av verksamheten inom det internationella utvecklingssamarbetet sker inom ramen för våra regionala och bilaterala samarbetsprojekt. Resultatindikatorer för det internationella utvecklingssamarbetet utgår från ett självskattningsverktyg riktat till deltagare i regionala och bilaterala samarbetsprojekt. Verksamhetens nettokostnader2 har ökat med jämfört med föregående år. har kostnaderna för personal och konsulter ökat som kostnaderna för lokaler, resor och lämnade bidrag har minskat jämfört med . 2Definitionen av nettokostnader framgår av avsnittet Redovisningsprinciper under Finansiell redovisning. 2021/22:RR1 RESULTATREDOVISNING Tabell 1 Verksamhetens kostnader och lämnade bidrag samt andra intäkter än av anslag och inkomsttitel (tkr) Intäkter (andra än av anslag och inkomsttitel) I fördelningen mellan verksamheterna jämfört med föregående år har kostnaderna för årlig revision ökat. För effektivitetsrevision och internationell verksamhet har kostnaderna minskat 2021 jämfört med . Diagram 1 – Verksamhetens nettokostnader 2021 Utfallet inom parentes. För förvaltningsanslaget blev utfallet betydligt lägre än fullt anslagsutnyttjande som vi hade räknat med . Även ett visst nyttjande av anslagssparandet hade beräknats. Kostnaderna för personal har varit betydligt lägre, vilket kan förklaras av färre anställda än beräknat och en ökad personalomsättning. I övrigt har bland annat kostnaderna för resor och konferenser samt övriga kostnader varit lägre än beräknat, vilket framför allt beror på effekterna av coronapandemin. För biståndsanslaget blev anslagsutfallet betydligt lägre än beräknat. Det lägre utfallet beror även på coronapandemin och förklaras framför allt av lägre resekostnader och konferenskostnader i samband med insatser som antingen ställts in eller genomförts digitalt, men även lägre lämnade bidrag . Det totala utfallet för båda anslagen uppgick till . Årets tilldelade medel för anslaget 2:5 uppgick till 352,4 Det disponibla beloppet uppgick till . Anslagsförbrukningen var , vilket innebär ett anslagssparande med . kommer att fatta beslut om hur anslagssparandet för anslaget 2:5 ska disponeras. Årets tilldelade medel för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete uppgick till . Det disponibla beloppet uppgick, efter beslut om indrag av hela det ingående anslagssparandet, till . Anslagsförbrukningen var , vilket innebär ett anslagssparande med . kommer att fatta beslut om hur anslagssparandet för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ska disponeras. Tabell 2 Anslagsredovisning 2021 (mnkr) Utgiftsområde 1, 2:5 Utgiftsområde 7, 1:5 Extern kompetens och konsulter Kostnaden för extern kompetens har ökat jämfört med föregående år. Inom den årliga revisionen har nyttjandet av konsulttjänster ökat , vilket beror på färre anställda revisorer . Utöver det finns dock fortfarande behov av specialistkompetens för vissa granskningar, till exempel aktuarietjänster. Inom effektivitetsrevisionen varierar behovet av extern kompetens beroende på vilken typ av granskningar som genomförs och inom vilka områden. Effektivitetsrevisionen har emellertid rekryterat personal med expertkompetens bland annat inom olika metoder, vilket i vissa avseenden minskat behovet av extern kompetens. Även inom den internationella verksamheten varierar behovet av extern kompetens främst beroende på insatsernas utformning. Ökningen jämfört med föregående år beror på att flera utvärderingar genomförts av våra samarbetsprojekt inom det internationella utvecklingssamarbetet. 3Anslagsutfallet (370,) överensstämmer med verksamhetens nettokostnader då årets kapitalförändring endast uppgår till –, se not 10 under avsnittet Finansiell redovisning. 2021/22:RR1 RESULTATREDOVISNING Tabell 3 Kostnader och lämnade bidrag för extern kompetens (tkr) Genom årlig revision granskar årsredovisningar och bedömer om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande. Vi granskar också, med vissa undantag, om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut. Granskningen ska utföras i enlighet med god revisionssed. Vad som är god revisionssed vid statlig revision bestäms av riksrevisorn och innebär i huvudsak att tillämpar de internationella standarder4 som gäller för finansiell revision. Den årliga revisionens granskning av resultatredovisning och annan information i årsredovisningen följer interna styrdokument. Vi avslutar revisionen med att vi lämnar en revisionsberättelse som består av flera olika uttalanden. Om årsredovisningen är fri från väsentliga fel lämnar vien revisionsberättelse i standardutformning. Om det finns väsentliga fel i årsredovisningen modifierar vi ett eller flera uttalanden. Vi lämnar också revisionsrapporter, till exempel när det finns betydande brister i den interna styrningen och kontrollen. Därutöver för vi löpande dialog med myndighetsledningarna under revisionen om de brister som vi identifierar Resultat och bedömning av den årliga revisionen slutförde granskningen av årsredovisningar för . Totalt lämnade vi 226 revisionsberättelser för myndigheter och andra organisationer som vi ska granska, inklusive årsredovisningen för staten. Vi genomförde hela granskningen på distans, utöver myndigheter som vi av säkerhetsskäl måste granska på plats. Tack vare upparbetade kontakter med myndigheterna och väl fungerande interna processer kunde vi genomföra revisionen med god kvalitet, trots hemarbetet. har vi planerat och genomfört den tidigarelagda granskningen av årsredovisningarna . Även detta arbete har till största delen skett på distans till följd av coronapandemin. En förutsättning för att kunna göra granskningen har varit säkra och särskilda digitala lösningar för bland annat överföring av information mellan oss och myndigheterna vi granskar. har vi använt konsulter i revisionen i större utsträckning än vanligt, till följd av det ansträngda personalläget. Personalomsättningen var 2021 jämfört 2020. Vi slutför granskningen av årsredovisningarna i början på 2022. verksamhet ska bland annat främja att staten redovisar sin verksamhet på ett tillförlitligt sätt. Vi granskar alla årsredovisningar och granskningen sker på ett enhetligt sätt. Därför kan antalet modifierade 4Issai, International Standards for Supreme Audit Institutions. 2021/22:RR1 RESULTATREDOVISNING revisionsberättelser ses som en indikator på tillförlitligheten i myndigheternas redovisning. Två andra indikatorer som vi använder för att bedöma resultat av den årliga revisionen är vidtagna åtgärder till följd av modifierade revisionsberättelser och rekommendationer i revisionsrapporter. Tabell 4 Antal modifierade revisionsberättelser Som framgår av tabell 4 uppgick antalet modifierade revisionsberättelser till 12, vilket är i linje med 2019. Det finns ingen enskild förklaring till det höga antalet modifieringar 2018. Ett vanligt skäl till en modifierad revisionsberättelse är en överskriden anslagskredit eller bemyndiganderam. När det händer påverkar det uttalandet om ledningen har följt tillämpliga regelverk för anslag och inkomster (uttalande 4 i tabellen nedan). lämnade vi 7 modifieringar till följd av sådana fel (2019: 4, 2018: 8). Av tabell 5 framgår hur modifieringarna är fördelade mellan de olika uttalandena i revisionsberättelsen. Totalt uppgår modifierade uttalanden till 15, vilket beror på att några myndigheter har fått modifiering i fler än ett uttalande, eller flera modifieringar i samma uttalande. Tabell 5 Modifierade revisionsberättelser per uttalande Antal uttalanden med reservation är årsredovisningen i alla väsentliga avseenden upp- rättad enligt ramverket för redovisning och tillämpliga regeringsbeslut (1) ger årsredovisningen i alla väsentliga avseenden en rättvisande bild av myndighetens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning (2) har myndigheten i alla väsentliga avseenden lämnat en resultatredovisning och information i övrigt som är för- enlig med och stöder en rättvisande bild i årsredovis- ningen som helhet (3) har, baserat på vår revision av årsredovisningen, i alla väsentliga avseenden, anslag och inkomster använts i enlighet med av beslutade ändamål och i överensstämmelse med tillämpliga föreskrifter (4) 5Granskningen av avslutas . Utfallet redovisas i årsredovisningen . Antal uttalanden med reservation har det vid vår revision av årsredovisningen inte fram- kommit något som skulle tyda på att ledningen i sin bedömning av intern styrning och kontroll inte har följt förordningen om intern styrning och kontroll. En förutsättning för att ska kunna bidra till en god statlig förvaltning är att granskningsverksamheten får genomslag. följer därför upp vad som skett med anledning av de modifierade revisionsberättelserna och rekommendationerna vi lämnar i revisionsrapporter. Tabell 6 Andel vidtagna åtgärder till följd av modifierade revisionsberättelser och revisionsrapporter (%)6 Andelen modifierade revisionsberättelser där myndigheten eller regeringen helt eller delvis har vidtagit åtgärder Andelen rekommendationer som myndigheterna helt eller I uppföljningsrapporten följde vi upp åtgärder med anledning av modifierade revisionsberättelser och rekommendationer i revisionsrapporter för . Uppföljningen visar att myndigheterna eller regeringen har vidtagit åtgärder helt eller delvis för samtliga modifieringar från det att vi lämnade revisionsberättelserna. Som framgår av tabell 6 är resultatet något bättre än . Vår bedömning är att vi genom vår årliga revision bidrar till en god statlig förvaltning. Uppföljningen av revisionsrapporterna visar att myndigheterna helt eller delvis har vidtagit åtgärder för av rekommendationerna. Det är en ökning jämfört med året innan då andelen var . Det är dock viktigt att notera att de rekommendationer som den årliga revisionen lämnar kan vara av olika karaktär. Vissa rekommendationer är enkla för myndigheterna att åtgärda medan andra kan ta att åtgärda eller kräver insatser av aktörer utanför myndighetens kontroll. till antalet vidtagna åtgärder är vår bedömning att de rekommendationer som vi lämnar får god effekt. 6Uppgifterna är hämtade och bearbetade från uppföljningsrapporter (avser ), 2020 (avser ) och 2019 (avser ). 2021/22:RR1 RESULTATREDOVISNING Kvalitetssystemet för årlig revision Den årliga revisionens kvalitetsarbete följer internationella standarder och innefattar både åtgärder under arbetets gång och kvalitetskontroller i efterhand. Vid den årliga revisionen finns ett råd som består av erfarna ansvariga revisorer7. Rådet bistår övriga revisorer med bedömningar i komplicerade revisionsfrågor som kan påverka utformningen av revisionsberättelsen och med råd i frågor av principiell karaktär. Rådet ansvarar även för kvalitetssäkring av det löpande revisionsarbetet för ett antal större myndigheter. genomför rådet också en kvalitetskontroll av ett urval avslutade revisionsakter. Ur- valet baseras på fastställda kvalitetskriterier, vilket bland annat innebär att varje ansvarig revisor kontrolleras minst samt att alla nya ansvariga revisorer alltid är föremål för kvalitetskontroll. kontrollerade rådet revisionsakter för sju ansvariga revisorer. Sammantaget visade kontrollen att revisionen generellt höll en god kvalitet. Dokumentationen uppfyllde kraven i såväl internationella standarder som i interna styrdokument för granskning av resultatredovisning och övrig information. I en av de kontrollerade akterna såg rådet brister i revisionsdokumentationen. Genom att kontrollera ytterligare en revisionsakt för den ansvariga revisorn konstaterade rådet att det inte rörde sig om genomgående eller systematiska brister. Kvalitetssystemet för årlig revision innefattar även kvalitetssäkring av revisionsrapporter, flerårig grundutbildning och särskilda kompetenskrav för ansvariga revisorer samt periodisk rotation av ansvariga revisorer. Gott betyg i myndighetsenkäten har den årliga revisionen genomfört en enkätundersökning för att mäta myndigheternas upplevelse av revisionens genomförande. Undersökningen är tänkt att fungera som ett verktyg för utvärdering av den årliga revisionens arbetssätt generellt och som återkoppling till de ansvariga revisorerna. Resultatet från undersökningen var övervägande positivt, trots att merparten av granskningen skett på distans. Bland de myndigheter där vi genomfört granskningen på distans uppger att kommunikationen och samarbetet har fungerat bra, trots detta. av revisionsobjekten uppgav att deras samlade bedömning av revisionen var positiv (2019: , 2018: ). Svarsfrekvensen uppgick till (2019: , 2018: ). Den årliga revisionen tar hand om de synpunkter som framkommer i undersökningen för att förbättra våra arbetssätt ytterligare. 7Ansvariga revisorer har ett delegerat ansvar från riksrevisor att genomföra årlig revision och besluta om revisionsberättelser och revisionsrapporter. Utveckling av metodstöd för revisionen Inom den årliga revisionen pågår ett kontinuerligt arbete med att revidera och utveckla metodstödet i revisionsprocessen. Det handlar om såväl rutiner som granskningsprogram och andra vägledningar. Syftet är att stärka kvaliteten och enhetligheten i revisionen. har vi reviderat våra rutiner för inledande uppdragsarbete, riskbedömning och hantering av risker. Tabell 7 Nettokostnader för årlig revision (tkr)8 Revision av myndigheter med flera Revision av övriga organisationer Tabell 8 Antal redovisade timmar inom årlig revision9 Revision av myndigheter med flera Revision av övriga organisationer Nettokostnaderna har ökat med ca till följd av engångskostnader för stängning av lokalkontoren i och . Denna förändring kommer dock effektivisera den årliga revisionen framöver. Utöver detta har lönekostnaderna minskat något på grund av att vi varit färre anställda. Även resekostnaderna har minskat på grund av de restriktioner som rått . Konsultkostnaderna har däremot ökat på grund av färre anställda på plats. Årlig revision är avgiftsbelagd. Intäkterna redovisas mot inkomsttitel, och verksamhetens kostnader belastar förvaltningsanslaget. Avgiftsintäkterna för revision av myndigheter har ökat något på grund av marginellt högre debiterade avgifter. Kostnaderna för avgiftsområdet har ökat något 2021