yttr · H805UbU3y · 2021-03-23 00:00:00 — Förslag till ändring i statens budget – resurser till ökad personalkontinuitet och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen samt till fler boenden för äldre beslutade att ge bl.a. utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över förslaget till ändring i statens budget – resurser till ökad personalkontinuitet och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen samt till fler boenden för äldre. begränsar sitt yttrande till den del av förslaget som avser fler yrkeshögskoleplatser för specialistundersköterskor, inklusive studiestöd, med fokus på äldrevård och demensvård. föreslår att finansutskottet avstyrker förslaget till utskottsinitiativ i denna del. I yttrandet finns en avvikande mening (M, SD, V, KD). beslutade att ge bl.a. utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över förslaget till ändring i statens budget om resurser till ökad personalkontinuitet och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen samt till fler boenden för äldre. Ledamöterna från , i finansutskottet har med stöd i bestämmelserna i 9 kap. 16 § riksdagsordningen begärt att finansutskottet ska föreslå ett utskottsinitiativ om ändring i statens budget om resurser till ökad personalkontinuitet och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen samt till fler boenden för äldre. begränsar sitt yttrande till den del i förslaget som berör utskottets beredningsområde och som avser fler yrkeshögskoleplatser för specialistundersköterskor, inklusive studiestöd, med fokus på äldrevård och demensvård. Nedan sammanfattas denna del i förslaget. Förslag till ändring i statens budget – resurser till ökad personalkontinuitet och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen samt till fler boenden för äldre Utskottsinitiativet innehåller bl.a. förslag till utökade anslag inom utgiftsområdena 15 och 16 för . godkänner utökade anslag enligt tabell 1.1. I förslaget framförs bl.a. följande. pekar på ett antal strukturella brister inom äldreomsorgen som bidragit till de höga dödstalen till följd av pandemin. Bristerna har varit kända länge och blev tydligt blottlagda i krisen – allt från bristen på skyddsutrustning till en underdimensionerad bemanning och otillräcklig medicinsk kompetens. ger tydliga rekommendationer om åtgärder. Det handlar bl.a. om att stärka den medicinska kompetensen. , väljer därför att tillsammans ta initiativ till ett antal förslag för att börja åtgärda de akuta brister som pekar på, men också för att påbörja arbetet med att avhjälpa de strukturella brister som varit kända . Förslaget om fler yrkeshögskoleplatser för specialistundersköterskor med fokus på äldrevård och demensvård skulle medföra utökade utgifter enligt tabellen nedan om det genomförs fullt ut. Fler yrkeshögskoleplatser för specialistundersköterskor med fokus på äldrevård och demensvård , anser att den medicinska kompetensen inom äldreomsorgen behöver stärkas omgående och föreslår därför att finansutskottet bl.a. avsätter [1] i statens budget för att möjliggöra för fler undersköterskor att via utbilda sig till specialistundersköterskor med fokus på äldrevård och demensvård. Specialistundersköterskor är en viktig länk mellan undersköterskan och sjuksköterskan, och kan i den rollen avlasta sjuksköterskorna inom äldreomsorgen. Studierna ska bedrivas på deltid vid sidan av jobbet som undersköterska. Satsningen motsvarar ca 500 platser (250 årsplatser) lön (där staten står för av lönen och arbetsgivaren för de som undersköterskan fortsatt arbetar). Satsningen är dimensionerad utifrån att det funnits flera sökanden per utbildningsplats. , avser även att fortsatt föreslå bl.a. för att utbilda fler specialistundersköterskor. Till att börja med gäller det utöver det regeringen aviserat inom respektive område för innevarande budgetperiod, dvs. har tidigare under innevarande behandlat och avstyrkt liknande yrkanden i budgetbetänkandet 2020/21:UbU1. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslog motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning med för att möjliggöra för fler undersköterskor att utbilda sig till specialistundersköterskor. Satsningen skulle innebära ca 1 500 yrkeshögskoleplatser och studierna skulle bedrivas på deltid vid sidan av jobbet som undersköterska. Ett liknande förslag fanns i yrkande 6 i partimotion 2020/21:3203 av m.fl. (KD). I utskottets ställningstagande anfördes följande (s. 46): När det gäller frågor om satsningar på utbildning inom hälso- och sjukvården samt ökat stöd till vuxenutbildningen vill utskottet påminna om att det inom ramen för regeringens satsning på Äldreomsorgslyftet nu ges möjlighet för anställda inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre att utbilda sig till undersköterska eller vårdbiträde på betald arbetstid. I budgetpropositionen anges att satsningen planeras omfatta sammanlagt ca inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg . I sammanhanget kan även nämnas att regeringen har ökat resurserna till , bl.a. genom fler platser inom yrkesvux och . Satsningen på regionalt yrkesvux föreslås uppgå till 2021. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att yrkesutbildningen för vuxna förstärks och byggs ut och att ytterligare medel tillförs för en fortsatt ökning av platserna på såväl de ordinarie längre utbildningarna som kurser och kurspaket (korta utbildningar). Resurser till korta kurser föreslås öka med och resurser till fortsatt utbyggnad av föreslås öka med . Utskottet delar regeringens bedömning att syftet att svara mot behovet av kvalificerad arbetskraft med eftergymnasial yrkesutbildning i hela landet därmed kan uppfyllas ännu bättre. Regeringen vill införa en skyddad yrkestitel för undersköterskor i syfte att stärka kvaliteten och säkerheten inom vård och omsorg. Lagrådsremissen Stärkt kompetens i vård- och omsorg – reglering av undersköterskeyrket lämnades till Lagrådet . I lagrådsremissen föreslås att endast den som har ett bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska ska få använda titeln i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och i verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Den som saknar ett sådant bevis ska inte heller få använda en titel som kan förväxlas med yrkestiteln undersköterska. Grunden för att få en skyddad yrkestitel kommer att vara det nya utbildningsinnehållet i gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram. Vidare föreslås övergångsbestämmelser som innebär att den som vid ikraftträdandet är tillsvidareanställd med yrkestiteln undersköterska räknat från ikraftträdandet ska få fortsätta att använda titeln även om han eller hon inte har fått bevis om rätt att använda den. ska även bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska kunna ges till den som har en utbildning med inriktning mot vård och omsorg från gymnasieskolan eller vuxenutbildning enligt de bestämmelser om utbildnings-innehåll som gäller eller har gällt före . Lagändringarna föreslås enligt förslaget träda i kraft . Kunskapslyft, äldreomsorgslyft och nationell samordnare Inom ramen för gjorde regeringen i budgetpropositionen en stor ökning av antalet platser inom , regionalt yrkesvux, folkhögskolor och universitet och högskolor. Dessa medel gör att fler kommer att kunna få en yrkesutbildning för arbete inom bl.a. äldreomsorgen. omfattar totalt ca . beräknas omfatta totalt . För att direkt höja kompetensen finansierar regeringen också Äldreomsorgslyftet. Det syftar till att stärka kompetensen inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre genom att ge ny och befintlig personal möjlighet att utbilda sig till vårdbiträde eller undersköterska på betald arbetstid. Staten kommer att finansiera kostnaden för den tid den anställde är frånvarande på grund av studier. Satsningen planeras att omfatta sammanlagt ca . tillsatte regeringen en nationell samordnare som ska främja en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre (dir. 2019:77). Samordnaren ska stödja kommunerna genom att bl.a. stimulera förändringsarbete för en mer attraktiv arbetsmiljö och stärkt ledarskap samt föreslå välfärdstekniska lösningar som kan avlasta personalen. Ett förändringsarbete ska stödjas med syftet att göra det möjligt att behålla och rekrytera personal, såväl män som kvinnor (lagrådsremissen Stärkt kompetens i vård- och omsorg – reglering av undersköterskeyrket s. 21). Myndigheten för () har enligt sin instruktion (2011:1162) i uppgift att verka för att behoven av eftergymnasial yrkesutbildning tillgodoses (sådan som inte är utbildning enligt högskolelagen [1992:1434] eller en utbildning som kan leda till en examen enligt lagen [1993:792] om tillstånd att utfärda vissa examina). Målen för finns i lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . I lagen om finns bestämmelser som syftar till att säkerställa att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd för eftergymnasiala yrkesutbildningar fördelas effektivt, att eftergymnasiala yrkesutbildningar håller hög kvalitet och att behovet av eftergymnasiala yrkesutbildningar som avses leda till förvärvsarbete för de studerande, eller till en ny nivå inom deras yrke, tillgodoses inom smala yrkesområden (1 §). Utbildningarna inom ska bl.a. ge sådana teoretiska, praktiska och erfarenhetsbaserade kunskaper som krävs för att eleverna självständigt och i arbetslag ska kunna utföra kvalificerade uppgifter i arbetslivet. Utbildningarna ska också utvecklas och bedrivas i samverkan mellan arbetsliv och utbildningsanordnare (6 §). Av förordningen om framgår att det för att en utbildning ska få ingå i krävs bl.a. att utbildningen svarar mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet som inte tillgodoses genom en utbildning i de utbildningsformer som anges i myndighetens instruktion (se ovan). En yrkeshögskoleutbildning kan vidare alternativt medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen och samhället (1 kap. 3 §). Det är MYH som beslutar om en utbildning ska ingå i . Beslutet ska avse (1 kap. 4 § förordningen om ). MYH ska vid sin fördelning av statsbidrag eller särskilda medel särskilt ta hänsyn till i vilken grad en utbildning i kvalitativt och kvantitativt hänseende svarar mot arbetslivets behov av kvalificerad arbetskraft eller medverkar till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen och samhället. Dessutom ska myndigheten ta hänsyn till i vilken grad en utbildning finansieras av arbetslivet och har en utifrån arbetslivets behov lämplig regional eller nationell placering (5 kap. 5 § förordningen om ). Yrkeshögskoleutbildningar med specialisering för undersköterskor mot äldre/demens Det finns 24 yrkeshögskoleutbildningar med specialisering för undersköterskor mot äldre/demens (som avslutas eller framåt). Inom finns även specialistutbildning för undersköterskor mot palliativ vård och välfärdsteknik. 22 utbildningar för undersköterskor mot äldre/demens har start . Specialistutbildning för undersköterskor mot äldre/demens är den största utbildningsinriktningen för undersköterskor (källa: MYH, dnr 1462-2020/21). Dagens utbildningsvägar till undersköterskeyrket Av lagrådsremissen Stärkt kompetens i vård- och omsorg – reglering av undersköterskeyrket framgår följande om yrkesgruppen undersköterska (s. 12 och 17–18). Undersköterskor är en av de allra största yrkesgrupperna i . En majoritet av undersköterskorna är anställda i kommun eller hos privata utförare av kommunalt finansierad verksamhet (). De flesta arbetar där med omsorg om äldre inom hemtjänst eller i särskilt boende. De är även verksamma i verksamheter för stöd och service till personer med funktionsnedsättning. Undersköterskor är också anställda inom den regionfinansierade hälso- och sjukvården (). De som arbetar som undersköterska har i många fall antingen genomgått en gymnasieutbildning inom vård och omsorg eller någon form av vuxenutbildning med motsvarande kursinnehåll. En av utbildningsvägarna till undersköterskeyrket är gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram som omfattar 2 500 gymnasiepoäng. Vilka kurser som ingår i gymnasieprogrammet är likvärdigt över landet. Programmets innehåll har dock skiftat . Programmet, som tidigare bl.a. haft namnet omvårdnadsprogrammet, har ändrats . I perioder har det innehållit en hög andel valbara kurser vilket fört med sig att skolhuvudmän har kunnat välja bort kurser av betydelse för vård- och omsorgsverksamheterna. Eleverna har därför haft varierande kunskaper med sig ut i arbetslivet trots en fullständigt genomförd gymnasieutbildning. Utbildning till undersköterskeyrket kan även ges inom komvux. Vidare utbildas undersköterskor på olika folkhögskolor. har, i samråd med branschkunniga, utformat s.k. nationella yrkespaket. Nationella yrkespaket är förslag på innehåll i sammanhållna yrkesutbildningar och beskriver vilken specifik kombination av kurser som motsvarar kompetenskraven på nationell nivå för olika yrkesområden. Det nationella yrkespaket som är utformat för arbete som undersköterska innehåller i huvudsak samma omfattning av ämnen som vård- och omsorgsprogrammets programgemensamma ämnen och omfattar 1 500 gymnasiepoäng. De sammanhållna yrkesutbildningarna kan anordnas inom komvux och på gymnasieskolans introduktionsprogram. Undersköterskeutbildning kan även ges genom att en privat eller offentlig aktör köper en viss utbildning av komvux, s.k. uppdragsutbildning. Arbetsförmedlingen är ett exempel på en offentlig aktör som tillhandhåller sådan uppdragsutbildning. Arbetsgivare kan även själva upphandla uppdragsutbildningar. Enligt 4 kap. 12 § gymnasieförordningen ska arbetsplatsförlagt lärande (APL) förekomma på alla yrkesprogram i gymnasieskolan . Det är däremot inte alla vuxenutbildningar som erbjuder APL. Eftersom framför allt vuxenutbildningen inom vård och omsorg saknar nationell reglering har arbetsmarknadens parter – i detta sammanhang , Kommuner och Regioner, Vårdföretagarna, och arbetsgivarföreningen (Fremia) – utvecklat en regional och lokal samverkan med tydliga nivåer för och krav på såväl gymnasial ungdomsutbildning som vuxenutbildning. Samarbetet har varit framgångsrikt och har fått spridning helt eller delvis i 218 kommuner och 19 regioner. Yrkespaket för utbildning till undersköterska vid vård- och omsorgscollege består av 1 500 gymnasiepoäng och innefattar såväl APL som gymnasiearbete. Vård- och omsorgscollege har utarbetat riktlinjer för validering som innebär att den reella kompetensen bedöms av yrkeslärare vid komvux i förhållande till gymnasieskolans nationella mål. Vård- och omsorgsutbildning inom vård- och omsorgscollege finns på 140 gymnasieskolor och ges av drygt 180 vuxenutbildare över landet (lagrådsremissen Stärkt kompetens i vård- och omsorg – reglering av undersköterskeyrket s. 18). Utskottet vill inledningsvis instämma i att frågan om kompetensen inom äldrevården, bl.a. hos den viktiga yrkesgruppen undersköterskor, är oerhört angelägen. Det har inte minst det senaste årets pandemi visat. Regeringen och har också vidtagit åtgärder och gjort satsningar inom detta område, bl.a. genom olika former av utbyggd utbildning (se bl.a. prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). har tidigare under innevarande i budgetbetänkande 2020/21:UbU1 behandlat motionsyrkanden som liknar det nu aktuella förslaget om fler platser till yrkeshögskoleutbildning. Utskottet avstyrkte då yrkandena med hänvisning till de satsningar som gjorts inom och Äldreomsorgslyftet. Utskottet vill även nu när det gäller frågor om satsningar på utbildning inom hälso- och sjukvården samt ökat stöd till vuxenutbildningen påminna om att det inom ramen för regeringens satsning på Äldreomsorgslyftet ges möjlighet för anställda inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre att utbilda sig till undersköterska eller vårdbiträde på betald arbetstid. I budgetpropositionen angavs att satsningen planeras omfatta sammanlagt ca inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg . beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Utskottet vill vidare hänvisa till flera åtgärder som regeringen och vidtagit. Inom ramen för gjorde regeringen i budgetpropositionen en stor ökning av antalet platser inom , regionalt yrkesvux, folkhögskolor, universitet och högskolor. Dessa medel gör att fler kommer att kunna få en yrkesutbildning för arbete inom bl.a. äldreomsorgen. omfattar totalt ca . beräknas omfatta totalt . En omfattande platsutbyggnad inom har inletts inom ramen för . I budgetpropositionen tillfördes ytterligare medel för en fortsatt ökning av platserna på såväl de ordinarie längre utbildningarna som kurser och kurspaket (korta utbildningar). når 50 000 årsplatser på ordinarie utbildningar , vilket innebär en fördubbling av antalet årsplatser (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16 s. 127). Vidare tillsatte regeringen en nationell samordnare som ska främja en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre. Regeringen vill även införa en skyddad yrkestitel för undersköterskor i syfte att stärka kvaliteten och säkerheten inom vård och omsorg. Lagrådsremissen Stärkt kompetens i vård- och omsorg – reglering av undersköterskeyrket lämnades till Lagrådet . Som framgår ovan har regeringen och vidtagit flertalet åtgärder inom detta område. Utskottet utesluter inte att det kan komma att behövas ytterligare åtgärder men anser mot ovanstående bakgrund att finansutskottet nu bör avstyrka förslaget i den del som avser fler yrkeshögskoleplatser för specialistundersköterskor, inklusive studiestöd, med fokus på äldrevård och demensvård. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (L) och (C). Förslag till ändring i statens budget – resurser till ökad personalkontinuitet och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen samt till fler boenden för äldre (M, SD, V, KD) (M), (M), (SD), (V), (M), (SD), (KD) och (SD) anför: Coronaviruset har slagit hårt mot . Fram till har 11 717 personer avlidit i covid-19 enligt statistik. Det är mångdubbelt fler än i våra grannländer. Särskilt äldre har drabbats. av dem som dött var , och var . Nära hälften bodde i särskilt boende, och ytterligare en fjärdedel hade hemtjänst. De höga dödstalen bland äldre har sin grund i den höga allmänna smittspridningen och strukturella brister inom äldreomsorgen, enligt bedömning. Regeringen dröjde med att vidta åtgärder för att dämpa smittspridningen inom äldreomsorgen, trots att det tidigt stod klart att sköra äldre utgjorde en särskild riskgrupp. När åtgärder väl vidtogs var de i flera avseenden otillräckliga. bedömer att regeringen har misslyckats med ambitionen att särskilt skydda de äldre. Vidare pekar på ett antal strukturella brister inom äldreomsorgen som bidrar till de höga dödstalen. Bristerna har varit kända länge och blev tydligt blottlagda i krisen. beskriver äldreomsorgen som en resursmässigt eftersatt sektor. ger tydliga rekommendationer om åtgärder. Det handlar bl.a. om att stärka den medicinska kompetensen. konstaterar att står mitt uppe i en stor och omfattande kris. Regeringens svar är att tillsätta en utredning som ska redovisa sina förslag om . Återigen förefaller handlingskraften dröja och det kan vi inte tillåta. Vi delar uppfattningen i förslaget att den medicinska kompetensen inom äldreomsorgen behöver stärkas omgående. Mot denna bakgrund anser vi att finansutskottet bör tillstyrka förslaget i den del som avser fler yrkeshögskoleplatser för specialistundersköterskor, inklusive studiestöd, med fokus på äldrevård och demensvård. [1] avsätts under utgiftsområde 9 anslag 4:5 till kommunerna för lönekostnader, 4,2 respektive avsätts för studiemedel och avsättning för kreditförluster under utgiftsområde 15, anslag 1:2 respektive 1:3. Slutligen avsätts i statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning under utgiftsområde 16 anslag 1:19.