yttr · H805UbU7y · 2021-05-18 00:00:00 — När det gäller modersmålsundervisning delar vi inte regeringens inställning. Således delar vi inte heller regeringens uppfattning rörande modersmålspolitikens del inom läspolitiken. På goda grunder ifrågasätter vi att modersmålsundervisning underlättar tillgodogörandet av svenska. Om modersmålsundervisning vore nyckeln till inlärning skulle det tillämpas i flera länder. I har man slutat med modersmålsundervisning eftersom studier visar att modersmålsundervisning inte gynnar inlärning av danska och inte heller inlärning av andra ämnen. Det finns ingen anledning att tro att situationen i skulle vara väsensskild mot i . har som land ett särskilt ansvar för litteratur på svenska, de nationella minoritetsspråken och för personer med funktionsnedsättning. Vi anser t.ex. inte att grupper med annat modersmål än de tidigare nämnda grupperna ska vara en prioritet för biblioteksväsendet. Därmed anser vi att kulturutskottet bör tillstyrka motion 2020/21:3987 (SD) yrkandena 2 och 6. Barns och ungas läsning (KD) (KD) anför: Jag anser att det är angeläget att främja barn och ungas läsning och välkomnar därför skrivelse 2020/21:95 som beskriver regeringens förslag inom området. I den följdmotion som lämnats med anledning av skrivelsen beskrivs hur mitt parti ser dels på regeringens förslag, dels på behovet av läsfrämjande insatser i och utanför skolan. Inledningsvis instämmer jag i regeringens bedömning av behovet av läsfrämjande insatser och ser positivt på regeringens förslag om att ett läsråd ska inrättas. När det gäller läsning i förskolan anser jag att det är ett steg i rätt riktning att öka samverkan mellan folkbiblioteken, barnhälsovården och förskolan i syfte att stärka små barns språkutveckling. Läsfrämjande insatser för barn i förskolan är av stor vikt och det bör därför göras fortsatta satsningar på förskolan. Här kan exempelvis nämnas de goda effekterna av högläsning för barns språkutveckling, föreställningsförmåga, talspråk och ordförråd, och förmåga att förstå sin omvärld. Därför finns högläsning också med i läroplanen för förskolan och är viktigt att fortsätta att prioritera som en del i förskolans verksamhet. Jag instämmer vidare i det som nämns i skrivelsen om skolans viktiga roll för att stärka elevers språk-, läs-, och skrivutveckling. Jag är därför positiv till att Läslyftet fortsätter som en del av de nationella skolutvecklingsprogrammen. Det bör även införas en fortbildning i svenska som andraspråk för svensklärare och tillgången på specialpedagoger och speciallärare behöver utökas genom kompetensutveckling. För de barn som växer upp i ett hem utan böcker och utan en lästradition är det särskilt viktigt att skolan stimulerar och uppmuntrar läsning, inte minst om barnet inte har svenska som modersmål. Jag anser därför att den fria läsningen bör få ett ökat utrymme under skoltid. En bred satsning på läsning och kunskapsinhämtning görs genom att betona skolans bildningsuppdrag och att rikta insatser för ökad läsförståelse och läsinlärning där de kommer alla barn till del. Jag vill i detta sammanhang även lyfta fram att skolbiblioteken har stor betydelse för elevers bildning och lästräning. Det är också av stor vikt att regeringen i skrivelsen nämner fritidshem och skollov, där stimulans av barns och ungas läsförmåga och intresse kan ske. Det är viktigt att eleverna kommer i kontakt med litteraturhistoriens stora verk. En bärande tanke i folkbildningstraditionen är att även de barn som inte har välutbildade föräldrar genom att själva erövra kunskap kan forma ett bättre liv. Om denna tanke överges nyttjar vi inte skolan som en integration och jämlikhet. Jag anser därför att det bör införas en klassikerlista – en lista med litterära verk, filmer och musik – som alla elever bör ta del av under sin skolgång. Det bör finnas en särskild lista för och en för gymnasieskolan. Mot denna bakgrund anser jag att kulturutskottet bör tillstyrka motion 2020/21:3985 (KD) yrkandena 1–4. Särskilt yttrande (M) (M), (M) och (M) anför: Vi ser med oro på den bristande läsförmågan bland barn och unga och att allt färre ägnar sig åt nöjesläsning. Enligt Pisa- och Pirls-undersökningarna är barn och unga i också mer negativa till läsning än i andra länder. Vi välkomnar därför förslagen om att öka läsningen i skolan. Vi instämmer även i att både fritidshem och bibliotek har en stor potential för att öka läsförmågan hos barn och unga. Svenska språket är grunden för en lyckad skolgång. Det är därför viktigt att generellt i skolan stärka det svenska språket, läskunskap och kunskap om hur man söker fakta. Vi ser även med oro på att fler än var fjärde elev i årskurs 6 inte har godkänt betyg i något eller några ämnen. Vår inställning är att antalet lektioner därför bör utökas med per dag redan från årskurs 1, bl.a. för att utöka antalet lektioner i svenska.