yttr · H805TU5y · 2021-05-06 00:00:00 — skrivelser till regeringen – åtgärder anmodade övriga utskott att yttra sig över skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder och eventuella följdmotioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. har vid behandlingen koncentrerat sig på de riksdagsskrivelser som har riktats till regeringen med anledning av utskottets betänkanden. Utskottet anser att regeringens redogörelse i allt väsentligt är korrekt och att den ger en rättvisande bild av hur skrivelser från trafikutskottet har behandlats. Utskottet konstaterar dock att det finns ett flertal tillkännagivanden som har beretts och anser därför att det är mycket angeläget att regeringen agerar snabbare och respekterar de majoritetsbeslut som har fattat i dessa frågor. I yttrandet finns två avvikande meningar (S, V, MP). I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som har överlämnats till regeringen. Redovisningen omfattar huvudsakligen åtgärder –. Inom trafikutskottets beredningsområde redovisas beslut och beredningsläge för sammanlagt 34 riksdagsskrivelser till regeringen med anledning av utskottets betänkanden. Dessa skrivelser innehåller sammanlagt 30 tillkännagivanden. Regeringen redovisar att 10 riksdagsskrivelser har slutbehandlats , medan 24 skrivelser bereds vidare. Riksdagsskrivelser till regeringen med anledning av trafikutskottets betänkanden 2020/21* ⃰ Gäller endast första delen av . Inom trafikutskottets beredningsområde redovisas tre tillkännagivanden som slutbehandlade. Nedan följer en redovisning över det arbete som regeringen har utfört med anledning av tillkännagivandena. Tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade Riksdagsskrivelse 2013/14:373 innehåller ett tillkännagivande om samhällsuppdrag inom järnvägsområdet. I tillkännagivandet uppmanas regeringen att se över hur uppdragen för , och kan tydliggöras så att samhällsbehovet av klimatsmarta järnvägstransporter i högre utsträckning kan tillgodoses. När det gäller redovisar regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24) att bolaget erbjuder konkurrenskraftiga godstransporter på järnvägen och arbetar tillsammans med för att utöka den s.k. kombitrafiken. framhåller i det aktuella betänkandet att ska fortsätta med detta och i högre utsträckning tillgodose samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter. Om detta inte skulle uppnås avser regeringen att återkomma till . När det gäller beslutades vid bolaget årsstämman att bolagets uppdrag i bolagsordningen skulle förtydligas. När det gäller angav regeringen i den nämnda propositionen att det finns anledning att förtydliga uppdraget för för att understryka det viktiga ansvar som bolaget har som förvaltare av bl.a. stationer och depåer. Som en följd av detta beslutades vid årsstämman i att bolagets uppdrag enligt bolagsordningen skulle förtydligas. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1). bedömde regeringen därför att tillkännagivandet var tillgodosett i den del det avser . Regeringen konstaterar därmed sammanfattningsvis att tillkännagivandet är slutbehandlat. I riksdagsskrivelse 2016/17:185 finns ett tillkännagivande där regeringen uppmanas att ta fram en nationell strategi och moderniserad lagstiftning för drönare som både bejakar möjligheterna till ny teknik och värnar flygsäkerheten. Regeringen redovisade hanteringen av tillkännagivandet redan i budgetpropositionen . Utöver Transportstyrelsens redovisning av uppdraget om obemannade luftfartyg hänvisar regeringen till EU-förordningen om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättandet av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet som trädde i kraft . Inom ramen för förordningen beslutades en genomförandeakt och en delegerad akt med mer detaljerade EU-regler för drönare . Regeringen beslutade om en ändring i luftfartsförordningen (2010:770), som innebär att Transportstyrelsen ges bemyndigande att ta ut avgifter för sin hantering enligt EU-rättsakterna. Vidare beslutade regeringen om en ändring i förordningen (1994:1808) om behöriga myndigheter på den civila luftfartens område (SFS 998). I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/947 finns vidare bestämmelser om att medlemsstaterna ska föra register över operatörer av drönare. Som en följd av detta beslutade regeringen om nödvändiga kompletteringar i förordningen (1986:172) om luftfartygsregistret m.m. i fråga om detta (SFS 1065). har också en promemoria utarbetats med förslag på ändring av de ålderskrav som följer av de två EU-rättsakterna. Promemorian remissbehandlades t.o.m. . De nya EU-reglerna för drönare började att gälla inom EU . Regeringen uppgav i budgetpropositionen att tillkännagivandet mot denna bakgrund är slutbehandlat. I riksdagsskrivelse 2016/17:219 finns ett tillkännagivande om villkoren inom åkerinäringen, där framför att det behövs en utredning för att skyndsamt stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. Regeringen framhåller att den beslutade om två propositioner med relevans för tillkännagivandet. I propositionen Beställaransvar för ordning och reda på vägarna (prop. 2017/18:209) föreslog regeringen ändringar i de straffrättsliga reglerna om beställaransvar i yrkestrafiklagen och taxitrafiklagen. Förslagen innebär att beställaransvaret skärps. I propositionen Förlängd klampning (prop. 2017/18:198) föreslog regeringen att tidsgränsen för åtgärder bör förlängas från 24 . beslutade i enlighet med regeringens förslag i de två propositionerna (bet. 2017/18:TU14, rskr. 2017/18:314). presenterade regeringen en nationell godstransportstrategi. Vidare har regeringen arbetat med omförhandlingar av flera av EU:s rättsakter inom det s.k. mobilitetspaketet. De tre rättsakter som antogs omfattar bl.a. tillträdet till godstransportmarknaden inkluderat reglerna om cabotage samt bestämmelserna om kör- och vilotider och färdskrivare. Därtill införs specialutformade regler för utstationering av yrkesförare inom vägtransportområdet. Slutligen gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att genomföra en översyn av hur kontrollverksamheten i fråga om yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att fler ska följa reglerna på området (dir. 2019:51). Det övergripande syftet med översynen är att skapa en ordning för att genom effektivare kontroller och sanktionssystem främja brottsbekämpningen och trafiksäkerheten samt åstadkomma en god social situation för förarna och en sund konkurrens inom yrkestrafiken. Uppdraget ska redovisas . Regeringen konstaterade redan i budgetpropositionen att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. Tillkännagivanden under fortsatt beredning Regeringen uppger att 27 tillkännagivanden inom trafikutskottets beredningsområde är under fortsatt beredning. Nedan följer en redovisning av det arbete som regeringen har utfört med anledning av dessa tillkännagivanden samt i förekommande fall en redovisning av den fortsatta beredningsprocessen. Tillkännagivanden som redovisas vara under beredning Kompetensbevis och hastighetsbegränsning avseende fritidsbåtar Underhåll av statens järnvägsinfrastruktur En strategi för luftfarten Lastbilars och bussars längd och vikt En strategi för luftfarten En strategi för luftfarten Ett gemensamt europeiskt luftrum Fördjupad översyn av förarutbildningen Särskilt om farledsavgifternas miljöstyrande effekt Tillståndet för virkesupplag på allmän väg Kompetensbevis och hastighetsbegränsning avseende fritidsbåtar äldsta tillkännagivande som fortfarande bereds finns i riksdagsskrivelse 2004/05:178 och rör sjösäkerhet. I tillkännagivandet framförs att regeringen bör låta utreda förutsättningarna för obligatorisk utbildning och förarbevis för att få framföra vissa fritidsbåtar. Regeringen påminner inledningsvis om att frågan om kompetensbevis och hastighetsbegränsningar för fritidsbåtar behandlades i propositionen Moderna transporter (prop. 2005/06:160). Därefter har frågan om kompetensbevis för fritidsbåtar utretts inom . Regeringen hänvisar även till att en departementspromemoria om behörighetsbevis för fritidsbåtar och fritidsskepp utarbetades och remitterades . Regeringen anför vidare att frågan om särskild reglering av vattenskotrar aktualiserades . lämnade Havs- och vattenmyndigheten sin slut-redovisning av regeringsuppdraget om att kartlägga olägenheter från vattenskotrar och andra mindre motordrivna farkoster samt analys av behovet av en särskild reglering för sådana farkoster. Regeringen remitterade respektive 2018 en promemoria med förslag om obligatoriskt förarbevis för att få framföra vattenskoter, följt av en promemoria med förslag om åldersgräns för att få framföra vattenskoter. beslutade regeringen om en ändring i förordningen om användning av vattenskoter som innebär att en vattenskoter får framföras endast av den som har fyllt . Förordningsändringen trädde i kraft . gav regeringen i uppdrag att lämna förslag till obligatoriskt förarbevis och utbildning för att köra vattenskoter. Transportstyrelsen redovisade uppdraget i en rapport . remitterade regeringen en promemoria som utöver Transportstyrelsens slutsatser även innehöll kompletteringar om sekretess, registerföring och dataskydd samt ett förslag om tidigare ikraftträdande. Remisstiden gick ut och regeringen har aviserat att den avser att lämna en proposition till senare under innevarande . Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2012/13:259 finns ett tillkännagivande om luftfartsfrågor. I skrivelsen tillkännages att den lokala flygtrafikledningen på Swedavias flygplatser, de militära flygplatserna och flygplatser som Försvarsmakten har ett stort behov av samt flygplatser inom samfällda terminalområden även fortsättningsvis enbart ska utövas av . Regeringen hänvisar till beslut om ändring i luftfartslagen som innebar att flygtrafikledningstjänsten vid de flygplatser som ägs eller drivs av staten återreglerades. I det betänkande (bet. 2012/13:TU18) som låg till grund för riksdagsskrivelsen angavs att regeringen förväntades åtgärda tillkännagivandet genom en ändring i luftfartsförordningen. Regeringen redovisar att det som kvarstår är ändringar i luftfartsförordningen för att hantera samfällda terminalområden. remitterades ett förslag till en sådan ändring som ett utkast till lagrådsremiss med ändringar i luftfartslagen remitterades. Förslaget till förordningsändringar fick kritik av remissinstanserna, och regeringen bedömde därför att det inte var möjligt att besluta om förordningsändringarna i samband med ändringen i luftfartslagen. Enligt regeringen pågår ett arbete med ett nytt förslag till ändringar i luftfartsförordningen. redovisade regeringens uppdrag att göra en förstudie för ny utformning av luftrummet. Regeringen inväntade rapporteringen av förstudien innan arbetet med förordningsändringen fortsatte, eftersom den bedömde att förslagen i rapporten skulle kunna inverka på arbetet. Regeringen uppger att nästa steg i beredningen är att ta fram en lämplig utformning av förordningsändringen och en konsekvensanalys av ändringen. Det nya förslaget behöver enligt regeringen remitteras. Enligt regeringen är inriktningen för det fortsatta arbetet att ta fram ett förslag till ändring av förordningen. Regeringen uppger vidare att Transportstyrelsen har följt upp tidigare beslut om tilldelning av luftrum i flygplatsers närhet. Enligt regeringen finns det ett behov av att tydliggöra vad som ska gälla för de flygplatser som har samfällda terminalområden. Regeringen anser att det finns förutsättningar för att bereda ett ställningstagande till hur de samfällda terminalområdena ska hanteras i förhållande till konkurrensutsättningen. Regeringen arbetar alltjämt för att tillmötesgå tillkännagivandet och anger att en del tekniska frågor i utformningen behöver belysas. Beredningen behöver därför fortsätta. Punkten är inte slutbehandlad enligt regeringen. Underhåll av statens järnvägsinfrastruktur I riksdagsskrivelse 2013/14:372 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör se till att skyndsamt bygger upp kompetens så att verket självständigt kan inspektera både järnvägsanläggningens status och entreprenörernas utförda arbete och se över hur staten kan ta det samlade ansvaret för järnvägsunderhållet på i takt med att underhålls-kontrakten löper ut. Regeringen redovisar att frågan har behandlats av Utredningen om järnvägens organisation och då särskilt i delbetänkandet på anläggningen (SOU 2015:42). Regeringen framhåller även att fick i uppdrag att genomföra en fördjupad utredning av järnvägsunderhållets organisering och presentera möjliga åtgärder för järnvägsunderhåll i egen regi. redovisade uppdraget i en delrapport och i en slutrapport . Utöver förslag på möjliga åtgärder för att driva och underhålla det statliga järnvägsnätet i egen regi innehöll slutrapporten även förslag på vilken maskinell underhållsutrustning som bör ägas och förvaltas av . Regeringen framhåller även att fick i uppdrag att vidta åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva verksamhet för leveransuppföljning och underhållsbesiktning av järnvägsunderhåll. I slutrapporten konstaterar att man har uppfyllt regeringens uppdrag när det gäller att vidta åtgärder för att i egen regi följa upp leveranser och att rekryteringsinsatsen fortgår i fråga om underhållsbesiktningar. Vidare redogör för att det pågående utvecklingsarbetet i fråga om tillgångsstrategi och en uppkopplad anläggning kommer att medföra att behoven av underhållsbesiktning kommer att minska och att besiktningen kommer att vara utformad och bedrivas i en annan form. Under det pågående utvecklingsarbetet bedömer att den underhållsbesiktningen i dess nuvarande form fortsättningsvis ska utföras av entreprenörer i en övergångsperiod. Regeringen lyfter vidare fram att man beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda hur ett överförande av verksamhet som avser järnvägsunderhåll, i form av basunderhåll, från till skulle kunna genomföras. Regeringen beslutade och 2019 om två tilläggsdirektiv till utredaren. Utredaren ska bl.a. analysera behovet av långsiktiga marknadsförutsättningar för basunderhåll för aktörer verksamma på marknaden och föreslå eventuella förändringar i syfte att främja konkurrens och aktörers vilja att etablera sig på marknaden och investera i verksamheten. Utredaren ska vidare analysera om och i så fall hur en överföring kan ske och, om den görs, beskriva vilka funktioner som ska omfattas, till vilken volym och var det är geografiskt ändamålsenligt att bedriver basunderhåll i egen regi. Regeringen beslutade om ännu ett tilläggsdirektiv till utredaren, enligt vilket utredningstiden förlängs. Uppdraget redovisades och har därefter remitterats. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. En strategi för luftfarten I riksdagsskrivelse 2014/15:144 finns ett tillkännagivande om att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram . Regeringen redogjorde i skrivelse 2016/17:75 för att regeringen antog en flygstrategi (En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem) och därmed gjorde bedömningen att tillkännagivandet var slutbehandlat. framförde dock att regeringens bedömning var otillfredsställande (yttr. 2016/17:TU4y). riktade sedermera i riksdagsskrivelse 2016/17:185 ett nytt tillkännagivande till regeringen om att regeringen borde utforma en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft. Regeringen lämnade därefter i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) en närmare redogörelse för flygstrategin och konstaterade att tillkännagivandet i och med detta var slutbehandlat. I budgetberedningen motsatte sig trafikutskottet regeringens bedömning, varpå beslutade om ett nytt likalydande tillkännagivande (rskr. 2017/18:104). Regeringen informerar om att infrastrukturministern höll ett uppföljningsmöte med de aktörer som varit med i framtagandet av regeringens flygstrategi. Regeringen tillsatte en utredning om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget med slutrapporteringsdatum . Vidare påbörjades inom ett arbete med den flygplatsöversyn som aviserades i flygstrategin. Regeringen pekar också på att man gav i uppdrag att genomföra en fördjupad studie om utformning av det svenska luftrummet. Uppdraget ska resultera i en luftrumsstrategi, Luftrum 2040, som kan utgöra underlag för att se över luftrummet. redovisade uppdraget i rapporten studie avseende utformning av det svenska luftrummet. Vidare gav regeringen i uppdrag att främja hållbara biobränslen för flyg. I uppdraget ingår att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. gav regeringen dessutom Transportstyrelsen i uppdrag att ta fram underlag om obemannade luftfartyg, s.k. drönare. Transportstyrelsen redovisade uppdraget , och redovisningen bereds inom . På EU-nivå har arbetet med nya EU-gemensamma regler för drönare fortsatt. genom-fördes också generalförsamlingen för Internationella civila luftfarts-organisationen (). ägde förhandlingar rum i syfte att liberalisera bilaterala luftfartsavtal med tredjeländer. Regeringen uppger vidare att man fortsatte att bedriva arbetet med luftfarts-politiken inom ramen för de fokusområden och prioriteringar som beslutades i flygstrategin 2017. har avvecklats och den färdplan för som aviserades i flygstrategin hanteras fortfarande inom Regerings-kansliet. interna arbete med en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna har fortsatt för att ligga till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. har covid-19-pandemins dramatiska påverkan på luftfarten ändrat förutsättningarna. Regeringen har till följd av detta vidtagit en rad stödåtgärder för flygbranschen, såsom statliga kreditgarantier för svenska flygföretag, kapitaltillskott till och , tillskott till , extra driftsbidrag till icke-statliga flygplatser samt införande av temporär allmän trafikplikt för flyglinjer mellan och vissa regionala flygplatser. har efter förslag från regeringen även avsatt i syfte att förstärka ambulansflygets kapacitet och tillgänglighet under den pågående pandemin. Vidare har regeringen gett i uppdrag att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser t.o.m. . Åtgärder har även beslutats på EU-nivå för att förhindra att flygbolagen förlorar oanvända start- och landningstider. Utöver detta präglades EU-arbetet av förhandlingar om den fortsatta relationen mellan och EU efter övergångsperiodens slut samt det gemensamma europeiska luftrummet som presenterades . Regeringen informerar vidare om att Infrastrukturdepartementet tog emot redovisningar av tre olika regeringsuppdrag inom luftfartsområdet. Transportstyrelsen redovisade uppdraget om miljöstyrande start- och landningsavgifter . Rapporten har remitterats och förslagen bereds inom . Trafikanalys redovisade uppdraget att samordna ett myndighetsgemensamt arbete med , , och Transportstyrelsen om obligatoriska klimatdeklarationer i samband med marknadsföring och försäljning av långväga resor med buss, tåg, flyg eller färja . Trafikanalys redovisade ett kunskapsunderlag om eldrivna flygplan. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2014/15:194 om sjöfartsfrågor finns ett tillkännagivande om att förarbevis och åldersgräns för framförande av vattenskoter bör införas. Regeringen redovisar att den remitterade ett förslag om obligatoriskt förarbevis för vattenskoter och att frågan därefter har analyserats inom . remitterades även en promemoria med förslag om en åldersgräns för att få framföra vattenskoter. beslutade regeringen om en ändring i förordningen om användning av vattenskoter som innebär att en vattenskoter får framföras endast av den som har fyllt . Förordningsändringen trädde i kraft . gav regeringen i uppdrag att lämna förslag om obligatoriskt förarbevis och utbildning för att köra vattenskoter. Transportstyrelsen redovisade uppdraget i en rapport . Regeringen remitterade en promemoria som utöver Transportstyrelsens slutsatser även innehöll kompletteringar om sekretess, registerföring och dataskydd samt ett förslag om tidigare ikraftträdande. Remisstiden gick ut och regeringen har aviserat att den avser att lämna en proposition till senare under innevarande . Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Lastbilars och bussars längd och vikt Riksdagsskrivelse 2014/15:206 innehåller ett tillkännagivande som behandlar lastbilars längd och vikt. I tillkännagivandet framförs att regeringen skyndsamt behöver utarbeta nödvändiga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till tillåts trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet. Det behövs enligt tillkännagivandet också en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på . Regeringen hänvisar till propositionen Godstrafikfrågor (prop. 2016/17:112) där det föreslås en ny bärighetsklass, BK4, som gör det möjligt med tyngre fordon och fordonskombinationer. har i enlighet med regeringens förslag fattat beslut om att det ska införas en ny bärighetsklass i lagen om vägtrafikdefinitioner. Regeringen beslutade om ändringar i trafikförordningen och vägmärkesförordningen. Regeringen fattade beslut om ändringar i trafikförordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordon eller fordonståg . Ändringarna bedöms ge bättre förutsättningar för att utveckla nya tekniker och konstruktioner. Därutöver har regeringen gett i uppdrag att analysera om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet. Uppdraget redovisades till . redovisning har remitterats. Regeringen uppger att efter avslutad remiss har en remissammanställning gjorts. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Riksdagsskrivelse 2015/16:226 innehåller ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av . Regeringen framhåller att dess beslut om uppdrag till en statlig samordnare för ändrades . Samordnarens uppdrag begränsades i och med ändringen till att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i , varpå övriga delar av uppdraget upphörde. redovisade den statliga samordnaren rapporten flyg och bostäder. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom Regerings-kansliet. Regeringen påpekar också att den beslutade om en nationell flygstrategi. beslutade regeringen även om att inrätta ett Arlandaråd för att långsiktigt utveckla ur ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet, anslutande transporter och infrastruktur på marken samt tillgången till andra flygplatser i . var ett rådgivande organ för utbyte av erfarenheter mellan regeringen och företrädare för myndigheter, statligt ägda bolag och den offentliga sektorn, näringslivet, intresseorganisationer, forskning och akademi m.fl. avslutades . Förutsättningarna för flyget har därefter förändrats påtagligt, framför allt med anledning av den pågående covid-19-pandemin, men också genom minskat flygande även före pandemin. Enligt regeringen har konstaterat att det inte finns behov av ytterligare kapacitetsutbyggnad i form av en rullbana på . Regeringen framhåller vidare att arbete har varit värdefullt och att det i fortsättningen ska kunna vara en del av regeringens arbete, som regeringen bedömer att detta arbete behöver utgå från den förändrade situationen på flygmarknaden. redovisade en konsekvensanalys av den fortsatta driften av och deras bedömning är att det under rådande marknadsförutsättningar inte är affärsmässigt motiverat att driva vidare. Regeringen uppger att analyserar konsekvenserna av Swedavia AB:s bedömning.