yttr · H905SkU1y · 2021-11-11 00:00:00 — 2020/21:212) och förklarat att det – med hänsyn till risk för betydande skattebortfall – enligt regeringens mening finns särskilda skäl för att med stöd av undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen tillämpa de föreslagna bestämmelserna fr.o.m. dagen efter det att skrivelsen har överlämnats till , dvs. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bör träda i kraft och tillämpas från , för ägarförändringar som sker efter . I partimotion 2021/22:4181 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 5 i denna del avvisar motionärerna regeringens aviserade ändringar i bestämmelserna om avdragsrätten för underskott . Ändringarna har i praktiken effekten av en skattehöjning för svenska företag. Förslaget bygger på en felaktig analys av gällande rätt och behovet av regelskärpningen är därmed i praktiken fingerat. Utskottet delar regeringens bedömning att det för att motverka handel med underskottsföretag och förhindra att den s.k. beloppsspärren kringgås bör införas en särskild begränsningsregel som innebär att möjligheten att utnyttja tidigare års underskott efter en ägarförändring upphör om underskotten med hänsyn till omständigheterna kan antas ha utgjort det övervägande skälet till att ägarförändringen har skett. Motionsförslaget avstyrks därmed. Avdrag för koncernbidragsspärrade underskott och avdrag för negativt räntenetto Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att slopa de justerande bestämmelserna om avdrag för koncernbidragsspärrade underskott. Jämför avvikande mening 4 (V). Koncernbidragsspärren inträder vid ägarförändringar enligt 40 kap. 10 och 14 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Det innebär att koncernbidragsspärren inträder vid ägarförändringar som innebär att ett företag får det bestämmande inflytandet över ett underskottsföretag, eller när ett underskottsföretag, eller ett moderföretag till ett underskottsföretag, får det bestämmande inflytandet över ett annat företag. Spärren inträder dock inte om ägarförändringen bara berör företag som före ägarförändringen ingick i samma koncern. Enligt 40 kap. 18 och 19 §§ IL får koncernbidragsspärrade underskott inte dras av med högre belopp än ett särskilt beräknat överskott. Det framgår vidare av samma bestämmelser att ett sådant överskott bl.a. ska beräknas som om underskottsföretaget får dra av ett negativt räntenetto i sin helhet, dvs. före avdragsbegränsningen för negativa räntenetton. Avdragsbegränsningen för negativa räntenetton framgår av 24 kap. 21–29 §§ IL. Av 24 kap. 24 § IL framgår EBITDA-regeln och förenklingsregeln. EBITDA-regeln anger att avdrag för ett negativt räntenetto bara får göras med högst av ett särskilt avdragsunderlag. Detta avdragsunderlag motsvarar resultatmåttet EBITDA (Earnings Before Interest and Tax, Depreciation and Amortization) som visar resultatet före finansiella poster, skatter samt avskrivningar. Förenklingsregeln anger att ett negativt räntenetto i stället får dras av . För företag som ingår i en intressegemenskap gäller även, om något av företagen använder förenklingsregeln, att de sammanlagda avdragen för negativa räntenetton inom intressegemenskapen inte får överstiga . Om ett underskottsföretag helt eller delvis inte får dra av koncernbidragsspärrade underskott och helt eller delvis inte får dra av ett negativt räntenetto, kan företaget – trots de återstående underskotten – redovisa ett överskott av näringsverksamheten som inte motsvaras av mottagna koncernbidrag. Avsikten med koncernbidragsspärren är dock inte att förhindra att underskottsföretag drar av tidigare års underskott mot ett eget överskott eller att förhindra att underskott kvittas mot koncernbidrag från företag som redan innan ägarförändringen ingick i samma koncern (prop. 1993/94:50 s. 267). antog regeringens förslag till justerande bestämmelser om avdrag för koncernbidragsspärrade underskott och avdrag för negativt räntenetto. Förslaget innebär att företag som enligt den s.k. koncernbidragsspärren helt eller delvis inte får dra av koncernbidragsspärrade underskott och som enligt avdragsbegränsningen för negativa räntenetton helt eller delvis inte får dra av ett negativt räntenetto, ska öka avdragen för koncernbidragsspärrade underskott (bet. 2020/21:SkU9). I partimotion 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 i denna del anförs att regeringen i budgetpropositionen föreslog nya regler om koncernbidragsspärrade underskott m.m. ansåg, i likhet med , att de nya reglerna ökar komplexiteten i ett redan komplext system, och avvisade därför förslaget. vidhåller denna uppfattning och föreslår att bestämmelserna går tillbaka till det ursprungliga regelverket. biföll regeringens förslag till justerande bestämmelser om avdrag för koncernbidragsspärrade underskott och avdrag för negativt räntenetto. Förslaget innebär att företag som enligt den s.k. koncernbidragsspärren helt eller delvis inte får dra av koncernbidragsspärrade underskott och som enligt avdragsbegränsningen för negativa räntenetton helt eller delvis inte får dra av ett negativt räntenetto, ska öka avdragen för koncernbidragsspärrade underskott. Utskottet vidhåller sin inställning och avstyrker motionsförslaget. Riskskatt för större kreditinstitut Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att inte införa riskskatten och om en ändrad utformning av förslaget. Jämför avvikande mening 1 (M), 3 (C) och 5 (KD). Med hänsyn till de samhällskostnader som kan uppkomma i händelse av en finansiell kris aviserade regeringen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.12) att skatten på finanssektorn bör öka med . I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att skatten på finanssektorn bör öka med ytterligare (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 13.18). Regeringen anförde vidare att skatteuttaget från finanssektorn därmed bör öka med 2022 och 2023 jämfört med . Regeringen anförde att den avser att återkomma till med ett förslag, som bör träda i kraft . Proposition 2021/22:26 Riskskatt för kreditinstitut Regeringen överlämnade proposition 2021/22:26 Riskskatt för kreditinstitut. I propositionen gör regeringen bedömningen att beskattningen av kreditinstitut som vid en finansiell kris riskerar att orsaka väsentliga indirekta kostnader för samhället bör öka. I propositionen föreslår därför regeringen att ett kreditinstitut ska betala riskskatt till staten om summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång överstiger ett gränsvärde. För utländska kreditinstitut ska endast skulder hänförliga till en verksamhet som kreditinstitutet bedriver från en filial i beaktas. Om kreditinstitutet ingår i en koncern ska gränsvärdet gälla sammantaget för alla kreditinstitut i koncernen. Gränsvärdet föreslås uppgå till för beskattningsår som påbörjas . Gränsvärdet ska därefter indexeras. Beskattningsunderlaget ska enligt förslaget utgöras av summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång. För beskattningsår som påbörjas föreslås att skatt betalas av beskattningsunderlaget. För beskattningsår som påbörjas och senare år ska skatt betalas av beskattningsunderlaget. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som påbörjas efter . Höjningen av skattesatsen för riskskatten från föreslås dock träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som påbörjas efter . har ännu inte fattat något beslut om regeringens förslag. I partimotion 2021/22:4040 av och m.fl. (båda M) yrkandena 4 och 5 i denna del avvisar regeringens förslag om en bankskatt. Att höja skatter för att finansiera sina utgifter är fel väg att gå. Det finns dessutom en stor risk att det är bankkunderna som i slutändan drabbas av en bankskatt, t.ex. genom högre bolånekostnader. I partimotion 2021/22:4121 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 i denna del anförs att regeringens förslag till en riskskatt för kreditinstitut i grunden är olyckligt konstruerad. Ett av de större problemen med den föreslagna utformningen är att den riskerar att försämra kommunernas möjlighet till finansiellt samarbete inom ramen för Kommuninvest. anser därför att regeringen skyndsamt ska återuppta dialogen med kommissionen om möjligheten att undanta Kommuninvest från beskattning. I partimotion 2021/22:4221 av m.fl. (KD) yrkande 14 anförs att det är rimligt att beskattningen av systemviktiga kreditinstitut ökar eftersom de vid en eventuell finansiell kris inte bara riskerar att orsaka direkta kostnader för samhället utan även indirekta i form av t.ex. lägre tillväxt och högre arbetslöshet i en vikande konjunktur. Regeringens förslag kommer dock att drabba det offentliga utvecklingskreditinstitutet , som är en samverkan mellan de flesta av kommuner och regioner, trots att kreditinstitutet inte utgör den risk för samhället som regeringens förslag är tänkt att beskatta. anser därför att ska tillkännage för regeringen att skyndsamt återkomma med lagförslag som undantar Kommuninvest från riskskatten. Med hänsyn till de samhällskostnader som kan uppkomma i händelse av en finansiell kris aviserade regeringen i budgetpropositionerna respektive 2021 att skatten på finanssektorn bör öka med . Regeringen gjorde vidare bedömningen att skatten på finanssektorn bör öka med ytterligare . Regeringen överlämnade proposition 2021/22:26 Riskskatt för kreditinstitut, som ännu inte har behandlats av . I samband med behandlingen av budgetpropositionen 2021 delade utskottet regeringens bedömning att det med hänsyn till de samhällskostnader som kan uppkomma i händelse av en finansiell kris bör ske en ökning av skatten på finanssektorn. Utskottet vidhåller sin bedömning och avstyrker därmed motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om ändrad bolagsbeskattning. Jämför avvikande mening 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). Bakgrund och gällande rätt biföll regeringens förslag om nya skatteregler för företagssektorn. Reglerna innebar bl.a. att bolagsskatten sänktes från till (prop. 2017/18:245, bet. 2017/18:SkU25, rskr. 2017/18:398). De nya reglerna trädde i kraft . I partimotion 2021/22:4121 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 i denna del föreslås att en företagsform där små enmansföretag ges möjlighet att välja att beskattas schablonmässigt baserat på sin omsättning, s.k. ingångsföretag, ska införas. Denna beskattning skulle ersätta all form av övrig beskattning kopplat till företagandet, såväl inkomstskatt som mervärdesskatt. I partimotion 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 i denna del anförs att den svenska bolagsskatten ligger under OECD-snittet på . Vidare anförs att de svenska avskrivningsreglerna dessutom är mycket förmånliga i ett internationellt perspektiv. föreslår därför att bolagsskatten ska höjas och återgå till . I partimotion 2021/22:4221 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 i denna del anförs att företagen och svensk konkurrenskraft kan stärkas, fler anställas och mer produkter och tjänster produceras genom att ge företagen ekonomiska fördelar med att tidigarelägga sina investeringar. För att stimulera investeringarna, och därmed också klimatomställningen och digitaliseringen i näringslivet, föreslår en tillfälligt sänkt bolagsskatt för alla företag som gör investeringar . Skattereduktionen ska omfatta materiella inköp så som maskiner och andra materiella tillgångar som är avsedda för långsiktigt bruk i verksamheten. föreslår vidare i yrkandena 5 och 6 i denna del att det ska införas en ny typ av entreprenörskonto där soloföretagaren schablonbeskattas för maximal enkelhet. Detta skulle kunna bidra till nyföretagande och stärka egenanställdas flexibilitet att ha många uppdragsgivare. I partimotion 2021/22:4181 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 5 i denna del anförs att behovet av en schablonbeskattad företagsform framstår som särskilt angeläget i ljuset av den regelbörda som enskilda näringsidkare har . Rätt utformad kan en sådan företagsform sänka trösklarna och öppna upp för fler egna företagare i . Liberalerna föreslår därför en schabloniserad inkomstbeskattning av enskilda näringsidkare som har varit föremål för en statlig utredning inom ramen för januariöverenskommelsen. Ett konkurrenskraftigt och dynamiskt företagsklimat är grunden för tillväxt och jobbskapande, och den svenska modellen med breda skattebaser och låga skattesatser har visat sig gynnsam . Villkoren för företagande ska stödja sund konkurrens, vara internationellt konkurrenskraftiga och innehålla förutsebara regelverk. Bolagsskattens storlek har stor betydelse för tillväxt och investeringar i landet. För att förbättra ramvillkoren och stärka konkurrenskraften för företagen i biföll regeringens förslag om att sänka bolagsskatten och expansionsfondsskatten från till . Utskottet finner inte skäl att nu ändra sitt ställningstagande eller på annat sätt förorda om förändringar av bolagsskatten och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att förändra reglerna om investeraravdraget, om att införa miljöavskrivningar och om att förtydliga avdragsrätten för avsättningar till vinstandelsstiftelse. Jämför avvikande mening 3 (C), 4 (V) och 5 (KD). Bakgrund och gällande rätt Investeraravdraget infördes för att främja tillgången till kapital för mindre företag och tillväxtföretag. Investeraravdraget ger tillväxtföretagen goda villkor att växa, utvecklas och anställa i . Genom att skapa incitament att tillföra eget kapital till dessa företag ökar soliditeten i företagen, vilket gör företagen mer robusta och livskraftiga. Vidare bidrar investeraravdraget till att jämna ut den skattemässiga behandlingen av investeringar som finansieras med eget respektive lånat kapital och till att sänka småföretagens kapitalkostnader. antog regeringens förslag till anpassning av investeraravdraget till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för riskfinansieringsinvesteringar. Investeraravdrag får därmed inte göras om den skattskyldige eller någon närstående under något av de två beskattningsåren närmast före det år när förvärvet sker (förvärvsåret) eller under förvärvsåret fram till tidpunkten för förvärvet direkt eller indirekt innehar eller har innehaft andelar i det företag i vilket andelar har förvärvats eller i ett annat företag inom samma koncern. Den nya bestämmelsen trädde i kraft . I partimotion 2021/22:4121 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 i denna del anförs att svensk industri spelar en nyckelroll i klimatomställningen. Energieffektivisering inom industrin är avgörande för att ska kunna minska utsläppen av växthusgaser och frikoppla den ekonomiska tillväxten från klimatutsläpp. föreslår därför att ett system med s.k. miljöavskrivningar, där vissa typer av investeringar tillåts skrivas av snabbare jämfört med dagens regler, ska införas. I partimotion 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 i denna del anförs att investeraravdraget har kritiserats för sina fördelningspolitiska effekter och för att det kan skapa nya vägar för skatteplanering. Av fördelningspolitiska skäl föreslår att investeraravdraget ska avskaffas. I partimotion 2021/22:4221 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 i denna del anförs att när småspararnas investering görs via ett upprättat bolag (juridisk person) kan de inte längre ta del av investeraravdraget eftersom det bara gäller för fysiska personer som förvärvar andelar i företag av mindre storlek. föreslår därför att investeraravdragets utformning ska förändras så att det går att använda även för de mindre investerarna som tillsammans med andra äger som juridisk person, och på så sätt bidra till svenska småbolags kapitalförsörjning. föreslår vidare i yrkandena 5 och 6 i denna del att avdragsrätten för avsättningar till vinstandelsstiftelse när de sker i syfte att köpa ett helt bolag vid ägarskifte ska regleras så att det tydligt framgår i lagstiftningen att detta är möjligt. Tillgången till kapital är en avgörande faktor i nystartade och mindre företag samt i expansiva och innovativa företag. Investeraravdraget infördes för att främja tillgången till kapital för mindre företag och tillväxtföretag. En förutsättning för avdraget är att det överensstämmer med bestämmelserna om statligt stöd i EUF-fördraget. antog kommissionen nya riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansiering. antog regeringens förslag om att anpassa investeraravdraget till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för riskfinansieringsinvesteringar. Reglerna trädde i kraft . För att ge företagen incitament att öka och tidigarelägga sina investeringar och också för att skapa förutsättningar för en återhämtning av ekonomin biföll regeringens förslag om en ny, tillfällig lag om skattereduktion för investeringar i inventarier som anskaffas 2021. Med hänsyn till det anförda finner utskottet inte skäl att nu förorda ytterligare förändringar och avstyrker därmed motionsförslagen. Utskottet är heller inte berett att tillstyrka förslagen om s.k. miljöavskrivningar och om en förändring av reglerna om avdrag för avsättning till vinstandelsstiftelse. Motionsförslagen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om en förändring av reglerna om skogskonto. Jämför avvikande mening 3 (C). Bakgrund och gällande rätt En skattskyldig som bedriver enskild näringsverksamhet och äger en lantbruksenhet kan under vissa förutsättningar få en uppskjuten beskattning av skogsinkomster och på så sätt jämna ut skatten mellan olika år genom att göra skogsavdrag. En enskild näringsidkare som har intäkt av skogsbruk (skogsintäkt) får enligt 21 kap. 21 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, under vissa förutsättningar göra avdrag för belopp som sätts in på ett särskilt konto i ett kreditinstitut (skogskonto eller skogsskadekonto). Möjligheten till insättning på skogsskadekonto regleras i 21 kap. 23 § IL, av vilken framgår att avdrag för insättning på skogsskadekonto bara får göras om stormfällning, brand, insektsangrepp eller någon liknande händelse har medfört att mer än en tredjedel av skogen i näringsverksamheten bör avverkas och den huvudsakliga delen av beskattningsårets skogsintäkter kommer från en sådan avverkning. Den s.k. överlämnade sitt betänkande Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) . Syftet med utredningen var bl.a. att värna och stärka den privata äganderätten till skogen genom att stärka rättssäkerheten för markägare och företag, och säkerställa att markägare får ekonomisk kompensation för inskränkningar i ägande- och brukanderätten i den utsträckning de har rätt till. Utredningens förslag bereds inom . I partimotion 2021/22:4121 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 i denna del föreslås ett förenklat skogsavdrag och en förenklad återföring av skogsavdrag. Skogsavdragsreglerna, som ska förhindra beskattning av kapitaluttag, ger snabbare skogsavdrag vid rationaliseringsförvärv än vid vanliga förvärv. Ett borttagande av begreppet rationaliseringsförvärv i reglerna om skogsavdrag ger en betydande förenkling och stämmer väl överens med syftet bakom reglerna, att inte beskatta kapitaluttag. Utskottet konstaterar att reglerna för skogskonton respektive skogsskadekonton har setts över av , som överlämnade sitt slutbetänkande Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag (SOU 2014:68) till regeringen. Utredningens förslag innebär att inkomstskattereglerna för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag förenklas. Utredningens uppdrag har bl.a. varit att säkerställa att det ursprungliga syftet med reglerna upprätthålls. Vid utformningen av förslagen har hänsyn tagits till 3:12-reglernas betydelse för incitamenten att starta, driva och utveckla företag. Utredningen föreslår bl.a. att en ny avsättningsmöjlighet ska införas, s.k. företagsfond, som ersätter reglerna om skogskonton, skogsskadekonton, upphovsmannakonton och expansionsfonder. Reglerna om periodiseringsfonder ska slopas för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag. Två modeller för att beräkna positiv räntefördelning ska införas: fullständig och förenklad räntefördelning. Negativ räntefördelning ska slopas. Utredningens förslag bereds inom . Utskottet finner inte skäl att föregripa beredningen av utredningens förslag. Det nationella skogsprogrammet fortsätter att utvecklas. Regeringen bedömer att programmets olika insatser och dialog även i fortsättningen bidrar till att främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Särskilt fokus ska läggas på goda villkor för företagande i skogssektorn. har i sitt betänkande Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) lämnat en rad förslag som remissbehandlats och är under beredning i . Med hänsyn till det anförda finner utskottet inte skäl att nu förorda en förändring av reglerna om skogsavdrag på det sätt som föreslagits. Utskottet avstyrker därmed motionsförslaget. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en ändring av reglerna om stämpelskatt på fartygsinteckningar. Jämför avvikande mening 5 (KD) och 6 (L). Tonnagebeskattning innebär att inkomsten från kvalificerad rederiverksamhet beräknas schablonmässigt utifrån storleken på fartygens lastutrymme, med en teknisk term kallad nettodräktighet. Den schablonmässigt beräknade inkomsten beskattas med den gällande skattesatsen. tillstyrkte regeringens förslag om att införa tonnagebeskattning i (prop. 2016/17:127, bet. 2016/17:SkU6, rskr. 2016/17:6). Bestämmelserna trädde i kraft . För att rederiverksamheten ska anses som kvalificerad ska den bl.a. avse transport av gods och passagerare till sjöss med fartyg som har en viss minsta total innesluten volym (med en teknisk term kallat bruttodräktighet), har sin strategiska och ekonomiska ledning i och huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. För att rederiverksamheten ska anses vara kvalificerad krävs vidare bl.a. att en viss andel av fartygen i företagets flotta är svenskregistrerade respektive registrerade i ett register i en stat inom Europeiska unionen. Företag som vill att rederiverksamheten ska tonnagebeskattas i stället för att beskattas konventionellt ska ansöka om godkännande för tonnagebeskattning i förväg. Ett godkännande för tonnagebeskattning gäller tills vidare. Företaget kan som huvudregel lämna systemet tidigast efter tio beskattningsår. I partimotion 2021/22:4221 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del föreslås sänkt stämpelskatt för fartyg och luftfartyg. I partimotion 2021/22:4181 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 5 i denna del föreslås att stämpelskatten vid registrering av fartyg ska avskaffas eftersom den missgynnar klimatneutrala fartyg som ofta är dyrare än fossilbränsledrivna och då får en högre skatt i dagens system. Skatten ska ersättas med en avgift hos för att finansiera inregistreringen. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till ett svenskt tonnagebeskattningssystem i betänkande 2016/17:SkU6, för vilket det fanns ett samstämmigt stöd i . Finansminister har i flera svar på skriftliga frågor , anfört att regeringen har för avsikt att följa upp och utvärdera effekterna av lagstiftningen om tonnagebeskattning. Hon har vidare anfört att eventuella överväganden om ändringar av stämpelskatten för fartygsinteckningar bör göras med beaktande av vad utvärderingen av reformen utvisat och att en sådan inte bör göras förrän systemet har varit i kraft . Med hänsyn till det anförda finner utskottet inte skäl att nu föreslå förändringar av stämpelskatten på fartygsinteckningar. Motionsförslagen avstyrks därmed. Skärpt miljöstyrning i bonus malus-systemet Utskottets förslag i korthet