yttr · H805FiU1y · 2021-04-27 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen beslutade att ge övriga utskott och tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2020/21:115 Verksamheten i Europeiska unionen och eventuella följdmotioner i ärendet i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. har beslutat att yttra sig över skrivelsen i de delar som rör finansutskottets ämnesområden och över motionerna 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 16, 17 och 40, 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3. Utskottet anser att utrikesutskottet bör avstyrka motionsyrkandena och föreslå att skrivelsen läggs till handlingarna. I yttrandet finns fyra avvikande meningar (M, SD, C, V). I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen , i enlighet med 9 kap. 21 § riksdagsordningen. Skrivelsen tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. Skrivelsen inleds med en beskrivning av den övergripande utvecklingen i EU. Frågor som rör finansutskottets ämnesområden finns framför allt under följande avsnitt. • EU:s fleråriga budgetram 2021–2027 • Den europeiska terminen • Ekonomi och finans • Skydd av EU:s finansiella intressen I bilaga 3 redogörs för beslut i rådet där röstat nej eller lagt ner sin röst. Här redogörs för att röstade nej till förslaget om en EU-gemensam grön taxonomi, och lade ner sin röst i fråga om ansvarsfrihet för kommissionens genomförande av EU:s budget 2018, samt i fråga om en anslagsöverföring inom EU:s budget 2020. EU:s fleråriga budgetram 2021–2027 Regeringen konstaterar i beskrivningen av den övergripande utvecklingen i EU att en fråga som stod i fokus var förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram –2027. Kommissionen presenterade sitt förslag till en flerårig budgetram för åren 2021–2027 . Den totala utgiftsvolymen uppgick till av EU:s samlade BNI (exkl. instrument utanför ramen). nådde den 17–en politisk uppgörelse om nästa fleråriga budgetram, systemet för egna medel, en villkorlighetsordning till skydd för EU:s budget (rättskonditionalitet) samt om ett europeiskt återhämtningsinstrument. Regeringen konstaterar att de medel som genom överenskommelsen sammanlagt ställs till förfogande uppgick till 2021–2027 priser. Därefter presenterade ordförandeskapet reviderade förslag för de rättsakter som har koppling till EU:s budgetram. Av dessa förhandlades det om förordningen om den fleråriga budgetramen, villkorlighetsförordningen om skydd för unionens budget och det interinstitutionella avtalet med . En överenskommelse nåddes . Förhandlingarna med resulterade i några förändringar av uppgörelsen om den fleråriga budgetramen. Framför allt tillfördes till en rad s.k. flaggskeppsprogram, t.ex. forsknings- och innovationsprogrammet Horisont . Därutöver förändrades villkorlighetsförordningen om skydd för unionens budget i positiv riktning som möjliggör ett effektivt genomförande och det tillkom även mer ambitiösa skrivningar om klimat och miljö. Man kom också överens om en färdplan för att föreslå nya egna medel. Regeringen konstaterar att färdplanen inte innebär något åtagande om att anta nya egna medel. Mer information om färdplanen finns nedan. Vid Europeiska rådets möte bekräftades slutligen paketet för den fleråriga budgetramen, och det formella beslutet fattades av rådet , efter att även godkänt rättsakterna. väntas medlemsstaterna ratificera systemet för egna medel i de nationella parlamenten. Slutsatserna från Europeiska rådets möte genomförs också genom närmare 50 rättsakter som styr EU:s sektorsprogram, dvs. innehållet i politiken. Innehållet redovisas under respektive sakområde i skrivelsen. Regeringen konstaterar att den har agerat i enlighet med de målsättningar som stämts av med inför förhandlingarna om budgetramen och redogör i skrivelsen för några av de mest centrala delarna av uppgörelsen. I skrivelsen redogör regeringen även för överenskommelsen om systemet för egna medel[1]. Vid Europeiska rådets möte kom stats- och regeringscheferna bl.a. överens om att i systemet för EU:s egna medel införa en ny avgiftskomponent baserad på vikten av icke-materialåtervunna plastförpackningar i varje medlemsstat. uppmanade även kommissionen att under den kommande ramperioden lägga fram förslag på nya egna medel baserade på en gränsjusteringsmekanism för koldioxidutsläpp och en digital avgift. Kommissionen uppmanades även att överväga att föreslå en utvidgning av systemet för utsläppshandel, däribland till sektorerna sjö- och luftfart och att detta skulle omvandlas till en ny bas för egna medel, samt att överväga förslag på ytterligare nya egna medel baserade på en avgift för finansiella transaktioner eller en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Regeringen anför vidare att slutsatserna från Europeiska rådets möte om systemet för egna medel kodifieras i EU:s beslut om egna medel och stödjande rättsakter. Regeringen konstaterar att förhandlingarna med resulterade i ett kompromisspaket. Enligt kompromissen efterlevs och kodifieras slutsatserna från Europeiska rådets möte med tillägget att kommissionen åtar sig att lägga fram förslag om ett utvidgat system för utsläppshandel, digital avgift och en gränsjusteringsmekanism för koldioxidutsläpp senast , och att lägga fram ett förslag om en avgift baserad på finansiella transaktioner . Rådet åtog sig att diskutera förslagen efter att de lagts fram. I kommittémotion 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 2 anför motionärerna att förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram –2027 resulterade i en höjd EU-budget, höjd medlemsavgift och en omfattande återhämtningsfond som kommer att skuldsätta framtida generationer. Enligt motionärerna arbetade för att budgeten skulle gå i motsatt riktning och att skulle verka för att få stå utanför återhämtningspaketet. Motionärerna anser även att kommissionen i takt med att fler uppgifter har tillkommit för EU allt oftare diskuterat beskattning utöver medlemsavgifterna för att täcka finansiering av de ökade kostnader som fler uppgifter medför. Motionärerna vill vända utvecklingen emot alltmer skattefinansiering av EU (yrkande 17). I kommittémotion 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 5 konstaterar motionärerna att en ny intäktskomponent i systemet för egna medel införs. För motionärerna är det en central fråga i EU-samarbetet att medlemsstaterna har beskattningsrätten. När möjligheten till att införa nya medel utvidgas ser motionärerna en risk för en glidning i den nationella suveräniteten för beskattning. Motionärerna anser att regeringen måste agera tydligt för att förhindra ytterligare steg i denna riktning. m.fl. (V) anser i kommittémotion 2020/21:3910 yrkande 2 att regeringen ska fortsätta att verka för en minskning av EU:s budget och börja driva på för en klimatomställning i stället för militarisering och gränsbevakning. Motionärerna anser vidare att regeringen bör verka för att EU inför en feministisk budget (yrkande 3). Motionärerna vill att EU inför en budget som bygger på en genomgripande feministisk analys, syftar till att utjämna skillnader mellan könen i fråga om inkomst, levnadsvillkor m.m., och förbättrar kvinnors villkor. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat EU:s fleråriga budgetram 2021–2027. överlade utskottet med statssekreterarna om den fleråriga budgetramen –2027 och förslaget till beslut om egna medel. Ytterligare överläggningar hölls , med statssekreterarna . överlade utskottet med finansminister om återhämtningsinstrumentet för EU och senare samma månad överlade utskottet med statssekreterare om faciliteten för återhämtning och resiliens. Utskottet har fått information om läget i förhandlingarna och den fortsatta processen vid ett flertal tillfällen, senast av statssekreterare . Utskottet subsidiaritetsprövade kommissionens förslag till beslut om egna medel och det reviderade förslaget . Utskottet ansåg att båda förslagen stred mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lämna ett motiverat yttrande till ordföranden i , rådet respektive kommissionen. biföll utskottets förslag (utl. 2017/18:FiU51, rskr. 2017/18:445, utl. 2019/20:FiU63, rskr. 2019/20:367). Utskottet behandlade regeringens proposition 2020/21:87 Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt och tillstyrkte regeringen förslag om att godkänna rådets beslut. godkände beslutet (bet. 2020/21:FiU35, rskr., 2020/21:232). Den tionde europeiska planeringsterminen inleddes med att kommissionen presenterade sin årliga hållbara tillväxtstrategi med förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i EU. publicerade kommissionen landrapporter med fördjupade analyser över medlemsstaternas ekonomier. Som en del av terminen ska medlemsstaterna även överlämna nationella reform- och konvergensprogram där de redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. Programmen för överlämnades . presenterade kommissionen förslag till landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna. Rekommendationerna identifierar normalt sett de huvudsakliga utmaningar som kommissionen anser att medlemsstaterna borde prioritera för de kommande 12–18 månaderna för att leva upp till målsättningarna i 2020-strategin, stabilitets- och tillväxtpakten och det makroekonomiska obalansförfarandet. var rekommendationerna anpassade för att reflektera medlemsstaternas hantering av konsekvenserna av covid-19-pandemin. Alla medlemsstater fick en kortsiktig och en lång/medellångsiktig rekommendation för att hantera de akuta konsekvenserna av pandemin och för att främja återhämtningen. Terminen avslutades med att ställde sig bakom rekommendationerna, som formellt antogs av rådet. Rekommendationerna är inte rättsligt bindande. Rådet antog tre landsspecifika rekommendationer till : • Att i enlighet med den allmänna undantagsklausulen vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt hantera pandemin, hålla igång ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Och att, när de ekonomiska förhållandena tillåter, driva en finanspolitik som syftar till att nå en välgenomtänkt offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, som investeringarna stärks, samt att säkerställa hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, däribland genom tillräcklig tillgång till kritiska medicinska produkter, infrastruktur och personal. • Att främja innovation och stödja utbildning och färdighetsutveckling, att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen och att inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi, högteknologiska och innovativa branscher, 5G-nät och hållbara transporter. • Att effektivisera penningtvättstillsynen och tillämpa regelverket mot penningtvätt effektivt. informerade statssekreterarna utskottet om nationella reform- respektive konvergensprogram. De landsspecifika rekommendationerna till behandlades först i betänkande 2019/20:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och sedan i betänkande 2020/21:FiU1 Statens budget 2021 – rambeslutet. Ekonomisk styrning och samordning Enligt förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser inom den europeiska planeringsterminen genomförde kommissionen djupgranskningar av medlemsstaternas ekonomier. Dessa publicerades i kommissionens landrapporter . Inga medlemsstater fick rekommendationer som var direkt inriktade på att korrigera de makroekonomiska obalanserna eftersom årets rekommendationer lades om mot behovet av att hantera covid-19-pandemin och understödja den ekonomiska återhämtningen. Regeringen konstaterar att det för noterades i en beaktandesats i rådets rekommendation att obalanser relaterade till hushållens skuldsättning och bostadspriserna kvarstod och kräver fortsatt övervakning. presenterade kommissionen ett meddelande om en översyn av den ekonomiska styrningen i EU. I meddelandet analyserar kommissionen tillämpningen av det s.k. sexpacket och tvåpacket, två lagstiftningspaket som trädde i kraft respektive 2013. Syftet är att inleda en diskussion om hur den finanspolitiska övervakningen fungerar och hur den kan effektiviseras. Meddelandet diskuterades i rådet . På basis av ett offentligt samråd med berörda parter avsåg kommissionen att reflektera över möjliga framtida steg fram till slutet av 2020. Arbetet påverkades dock av covid-19-pandemin och kommissionen anförde att arbetet i stället skulle återupptas när den omedelbara krisfasen passerat. presenterade kommissionen ett meddelande om att de villkor som satts upp för att aktivera en undantagsklausul i stabilitets- och tillväxtpakten var uppfyllda. Aktiveringen av undantagsklausulen gör det möjligt för medlemsstaterna att vid en krissituation som orsakats av en allvarlig konjunkturnedgång avvika från de budgetkrav som normalt ställs upp i . Syftet med aktiveringen var att ge medlemsstaterna utrymme att vidta finanspolitiska åtgärder för att hantera den ekonomiska nedgång som covid-19-pandemin orsakat. Rådet ställde sig bakom aktiveringen . Enligt stabilitets- och tillväxtpakten ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Medlemsstater med alltför stora underskott eller alltför hög skuldkvot kan bli föremål för ett underskottsförfarande. antog rådet en rekommendation till om att korrigera sitt underskott. lämnade kommissionen ett meddelande om den finanspolitiska situationen i men mot bakgrund av aktiveringen av undantagsklausulen lämnades inget förslag till rekommendation. lade kommissionen fram ett förslag till förordning om att inrätta ett återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin. För att finansiera förslaget föreslogs att kommissionen skulle bemyndigas att låna upp medel på kapitalmarknaderna till ett belopp om högst . För att möjliggöra upplåningen föreslogs att taket för egna medel höjs temporärt , för att på så sätt skapa ett garantiutrymme för upplåningen. Av instrumentets totala volym föreslogs merparten finansiera en facilitet för återhämtning och resiliens, RRF (se nedan). Förslaget behandlades på Europeiska rådets möte den 17–som en del av det bredare paketet om den fleråriga budgetramen. Jämfört med kommissionens förslag ändrades framförallt fördelningen av medel till olika program och fördelningen mellan lån och bidrag. Tidsramen för stödet förkortades till slutet av 2023. Rådet ställde sig bakom ordförandeskapets förslag till förordning . antog rådet slutligen förordningen om ett inrättande av återhämtningsinstrumentet. Förslaget om att inrätta en facilitet för återhämtning och resiliens lades fram av kommissionen . Enligt förslaget skulle faciliteten stödja sammanhållning, lindra covid-19-pandemins konsekvenser och stödja en grön och digital omställning. Överenskommelsen vid innebar att faciliteten ökade i storlek (framförallt lånedelen), användningsperioden kortades och fördelningsnyckeln fick en närmare koppling till krisen. Storleken på faciliteten fastställdes till varav avsätts för bidrag och för lån. Åtagandena ska göras –2023, och av bidragen ska betalas ut . Fördelningsnyckeln för perioden –2022 tar hänsyn till befolkningsstorlek och BNP per capita 2019 samt arbetslöshet –2019. ska hänsyn också tas till hur stor minskning av BNP som medlemsstaterna har haft 2020 och 2021. Regeringen konstaterar att rådet har en tydlig roll i styrningen av RRF när det gäller beslut om länders återhämtningsplaner och delutbetalningar. Efter förhandlingar i triloger nåddes en preliminär överenskommelse med . presenterade kommissionen ett förslag om ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation till följd av covid-19-pandemin, SURE. Syftet är att tillhandahålla lån till medlemsstater som har fått eller väntas få kraftigt ökade offentliga utgifter till följd av åtgärder kopplade till korttidsarbete och liknande åtgärder för att hantera ekonomiska och sociala effekter kopplade till pandemin. Instrumentets storlek uppgår till och garanteras av EU-budgeten och garantier från medlemsstaterna på totalt , fördelat utifrån BNI. andel uppgår till ca . Rådet antog förordningen , med några ändringar jämfört med kommissionens förslag. Bland annat sattes ett slutdatum för instrumentets tillgänglighet till och det tydliggjordes att EU:s budget ska användas i första hand vid utebliven betalning. Instrumentet trädde i kraft . har tio medlemsstater beviljats lån. Information om kommissionens meddelande om översynen av den ekonomiska styrningen i EU lämnades av finansminister . lämnade finansministern även information om flexibilitet inom stabilitets- och tillväxtpakten. Utskottet subsidiaritetsprövade förslaget om att inrätta faciliteten för återhämtning och resiliens . Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. överlade utskottet med finansminister om återhämtningsinstrumentet för EU och senare samma månad överlade utskottet med statssekreterare om RRF. Utskottet har vid ett flertal tillfällen fått information om faciliteten, av finansminister . Utskottet överlade om SURE med finansminister . Information har lämnats till utskottet vid ett flertal tillfällen, senast av finansminister . godkände deltagande i SURE (prop. 2019/20:181, bet. 2019/20:FiU61, rskr. 2019/20:351–353). Förordningen om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens godkändes ((EU) 2021/241). Ekonomiska och monetära unionen Arbetet med att reformera den ekonomiska och monetära unionen (EMU) fortsatte . träffades en överenskommelse om reformer av Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM). Bland annat ingick frågan om formerna för ett eventuellt tidigt införande av en finansiell säkerhetsmekanism knuten till den gemensamma resolutionsfonden inom bankunionen. På grund av covid-19-pandemin pausades arbetet tillfälligt men det återupptogs igen . kom i inkluderande format bl.a. överens om att den finansiella säkerhetsmekanismen ska införas tidigare. Det baserades på bedömningen att riskerna i banksystemen i bankunionen minskat tillräckligt mycket. De mellanstatliga avtalen om ESM och resolutionsfonden ska enligt planerna ratificeras . är inte en part i avtalen, men regeringen anför att ESM-fördraget innehåller en del regler som är viktiga för likvärdig behandling om senare skulle välja att delta i bankunionen. Enligt regeringen har ett betydande förslag inom EMU-fördjupningen varit ett budgetinstrument för euroområdet och de medlemsstater som ingår i , samt ett anknytande förslag om ett reformstödsprogram. Kommissionen drog tillbaka förslagen med anledning av förslaget om att inrätta en facilitet för återhämtning och resiliens. beslutades om en ny kreditlina från ESM för för att ge krisstöd under pandemin. Kreditlinan är tillgänglig och kan låna av BNP. Regeringen konstaterar att om alla skulle få detta stöd skulle det uppgå till ca . Kreditlinan har enligt regeringen mycket lätta villkor. Vid slutet av 2020 hade inget land ansökt om kreditlinan. Utskottet överlade senast om fördjupningen av EMU med finansminister . Information har lämnats till utskottet vid ett flertal tillfällen, senast av statssekreterare . subsidiaritetsprövade utskottet förslaget om att inrätta ett reformstödsprogram. Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritets-principen. Utskottet överlade med statssekreterare om reformstödsprogrammet . informerade finansminister utskottet om den nya kreditlinan från ESM för . presenterade kommissionen ett förslag om en revidering av InvestEU-förordningen som bl.a. innebar ett särskilt investeringsfönster för strategiska investeringar och en väsentlig volymökning. Som en del av den bredare överenskommelsen vid kom stats- och regeringscheferna överens om att minska volymen i förhållande till kommissionens förslag. Efter förhandlingar i triloger nåddes en preliminär överenskommelse med . InvestEU finansieras via den fleråriga budgetramen, återhämtningsinstrumentet och återflöden. Europeiska investeringsfonden (EIF) presenterade ett förslag till kapitalökning i EIF, som bl.a. motiverades utifrån fondens roll som genomförandepartner för InvestEU-programmet. Rådet antog ett beslut om att ge kommissionen bemyndigande att rösta för kapitalökningen. Utskottet subsidiaritetsprövade kommissionens förslag till revidering av InvestEU-förordningen . Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet överlade med statssekreterare om förslaget . Information om förslaget lämnades till utskottet av finansminister . InvestEU-förordningen godkändes ((EU) 2021/523). Förordningen tillämpas fr.o.m. . presenterade kommissionen ett förslag om att inrätta ett nytt instrument för solvensstöd inom Europeiska fonden för strategiska investeringar. Förslaget ingick inte i den bredare överenskommelsen vid . Regeringen konstaterar att förslaget därmed inte har behandlats vidare. Utskottet subsidiaritetsprövade kommissionens förslag om att inrätta ett nytt instrument för solvensstöd . Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet överlade med statssekreterare om förslaget . Garantifond i Europeiska investeringsbanken lade Europeiska investeringsbanken (EIB) fram ett förslag om att upprätta en garantifond på med målet att mobilisera i stöd till framför allt små och medelstora företag som hamnat i ekonomiska svårigheter till följd av covid-19-pandemin. Det formella beslutet om fondens utformning togs i och det beslutades även att EIB skulle fördela och förvalta garantin så att de förväntade förlusterna skulle vara . Fondens verksamhet inleddes och alla medlemsstater förutom , , och har gått med. Utskottet överlade med finansminister om deltagande i garantifonden . Finansministern lämnade också information om förslaget till utskottet . godkände deltagande i garantifonden (prop. 2019/20:181, bet. 2019/20:FiU61, rskr. 2019/20:351–353). Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken I slutsatserna från Europeiska rådets möte uppmanades EIB:s guvernörer att se över bankens kapitalsituation och att före utgången av 2020 enhälligt besluta om storlek och form för en eventuell kapitalhöjning. presenterade EIB ett förslag till kapitalhöjning med målsättningen att besluta om en eventuell höjning vid . Efter att frågan diskuterades i har EIB beslutat att inte gå vidare med förslaget. Investeringsplan inom den gröna given presenterade kommissionen ett meddelande om investeringsplanen inom den gröna given. I meddelandet lämnas en färdplan för att möjliggöra investeringar så att den europeiska gröna given ska bli verklighet. presenterade kommissionen ett förslag till lånefacilitet för den offentliga sektorn inom mekanismen för rättvis omställning. Enligt förslaget ska EU-budgeten tillhandahålla ca för att subventionera utlåning till offentliga investeringar som gynnar de regioner som påverkas negativt av den gröna omställningen. yttrade sig utskottet till miljö- och jordbruksutskottet över kommissionens meddelande om en grön europeisk giv i de delar som rörde utskottets ämnesområde (yttr. 2019/20:FiU1y). överlade utskottet med statssekreterare om investeringsplanen inom den gröna given samt lagstiftningsförslag om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning. Trilogförhandlingar om förslaget till lånefacilitet för den offentliga sektorn inom mekanismen för rättvis omställning inleddes och väntas avslutas . EU i G20 på det finansiella och ekonomiska området Covid-19-pandemin var en central del av arbetet i G20 . Bland de åtgärder som regeringen tar upp nämns att G20 tillsammans med beslutade om att ge skulduppskov till låginkomstländer . Initiativet motiverades av likviditetsbehovet i dessa länder till följd av pandemin, och behovet av att frigöra tid för IMF och att genomföra nödvändiga behovs- och skuldhållbarhetsanalyser.