yttr · H805TU5y · 2021-05-06 00:00:00 — Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2016/17:101 finns ett tillkännagivande där regeringen upp-manas att värna de regionala flygplatserna i sin aviserade flygstrategi. Regeringen framhåller att den beslutade om en nationell flygstrategi där man bl.a. understryker de regionala icke-statliga flygplatsernas betydelse i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) angav regeringen att tillkännagivandet i och med detta var slutbehandlat. motsatte sig regeringens bedömning, varpå i riksdags-skrivelse 2017/18:104 återigen riktade ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna. Regeringen uppmärksammar att antog reviderade regler för stöd till flygplatser. De nya reglerna är i linje med det förslag som har lämnat till kommissionen och innebär bl.a. att driftsstöd kan ges till flygplatser med färre än 200 000 resenärer . Enligt regeringen ska de nya reglerna genomföras i för att på så sätt skapa ökad förutsägbarhet och stabilitet när det gäller möjligheterna till offentligt ekonomiskt stöd till små regionala flygplatser. Regeringen hänvisar även till det pågående arbetet inom med en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna som ska tydliggöra statens ansvar och roll som stöd-givare till icke-statliga flygplatser. interna arbete med en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna påbörjades , i enlighet med den nationella flygstrategin. På grund av den pågående pandemin uppger regeringen att arbetet tillfälligt har prioriterats ned eftersom mer akuta åtgärder för flygplatserna har behövts. Efter regeringens förslag inrättades ett tillfälligt driftsstöd om till regionala flygplatser. uppdrog regeringen åt att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser t.o.m. då pandemin visat på ett behov av tillgänglighet för samhällsviktiga luftfartstransporter för hälso- och sjukvård, t.ex. ambulansflyg. Regeringen uppger att översyn i fortsättningen kommer att ligga till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser med utgångspunkt i de transportpolitiska målen. Enligt regeringen omfattar översynen de stöd som staten bidrar med till icke-statliga flygplatser och den statligt upphandlade flygtrafiken. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. En strategi för luftfarten I riksdagsskrivelse 2016/17:185 finns ett tillkännagivande som rör en strategi för luftfarten. Se ovanstående redovisning av tillkännagivandet om en strategi för luftfarten (rskr. 2014/15:144) för en närmare redogörelse av regeringens arbete med tillkännagivandet. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Riksdagsskrivelse 2016/17:220 innehåller ett tillkännagivande om att regeringen bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder, som t.ex. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle. Regeringen framhåller att det efter regeringens förslag i budget-propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24) görs en satsning på forskning om och utveckling av biobränsle för flyg. Anslaget till näringslivs-utveckling utökades med ytterligare , och för att stödja utvecklingen av biobränsle till flyg. Regeringen påminner också om att en särskild utredare utsågs med uppdraget att analysera hur flygets användning av hållbara biobränslen med höga klimatprestanda kan främjas för att bidra till övergången till ett fossilfritt energisystem och minskad klimatpåverkan. Utredaren överlämnade betänkandet Biojet för flyget (SOU 2019:11) där utredaren föreslår att en reduktionsplikt införs för flygfotogen fr.o.m. . Regeringen aviserade sin avsikt att överlämna en proposition med lagförslag till , vilket har skett. gav regeringen vidare Transportstyrelsen i uppdrag att analysera möjligheterna till en differentiering av start- och landningsavgifter mellan olika flighter och olika flygplanstyper utifrån deras miljöprestanda, inklusive klimatpåverkan och användning av biojetbränsle. Uppdraget redovisades och har därefter remitterats. Efter avslutad remiss har en remissammanställning gjorts. I regleringsbrevet för gav regeringen i uppdrag att genomföra en förstudie som belyser i vilken utsträckning den flygtrafik som staten upphandlar kan bidra till målsättningen om att minska flygets klimatpåverkan samt tillgänglighet i hela landet. redovisade förstudien till Infrastrukturdepartementet . Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. När det gäller väg- och fordonsfrågor finns ett tillkännagivande i riksdagsskrivelse 2016/17:238, där uppmanar regeringen att skyndsamt se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet. Regeringen redovisar att den fattade beslut om ändringar i trafikförordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordonståg . Ändringarna kommer enligt regeringen att ge bättre förutsättningar för att utveckla nya tekniker och konstruktioner. Därutöver anger regeringen att den har gett i uppdrag att analysera om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet. Uppdraget redovisades , och redovisning har remitterats. Regeringen har gjort en remissammanställning efter avslutad remiss. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. En strategi för luftfarten och regionala flygplatser Riksdagsskrivelse 2017/18:104 innehåller två tillkännagivanden om luftfarts-frågor. Se ovanstående redovisning av tillkännagivandena om en strategi för luftfarten och regionala flygplatser (rskr. 2014/15:144 och rskr. 2016/17:101) för en närmare redogörelse av regeringens arbete med tillkännagivandena. Ett gemensamt europeiskt luftrum I riksdagsskrivelse 2017/18:198 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör prioritera arbetet med EU-initiativet till ett gemensamt europeiskt luftrum (Single European Sky, SES) för ett effektivare och miljömässigt bättre nyttjande av det europeiska luftrummet. Regeringen redovisar att det i regeringens flygstrategi anges att ska fortsätta att vara ledande i att utveckla effektiviseringen av luft-rummet i samverkan med andra länder. Enligt regeringen är ett fullt genom-förande av SES en viktig åtgärd för att förbättra kapaciteten och effektiviteten i flygtrafiktjänsten och även möjliggöra kortare och mer energieffektiva rutter. Regeringen konstaterar att i jämförelse md andra EU-medlemsstater i högre grad uppnår de mål som är överenskomna på EU-nivå. Regeringen lyfter i sammanhanget även att tillsammans med har inrättat ett geografiskt funktionellt luftrumsblock för att kunna uppfylla de europeiska målen. Inom det svensk-danska gemensamma luftrummet och tillsammans med , , och erbjuds fri ruttplanering för att möjliggöra kortast möjliga flygväg mellan två orter (FRA – Free Route Airspace). Inför den s.k. tredje referensperioden för prestationer och avgiftssättning 2020–2024 fattade beslut om genomföranderegler, och lämnade förslag till en nationell prestationsplan till . Kommissionen har inte fastställt prestationsplanen utan beslutade till följd av den pågående pandemin i stället att särskilda regler ska gälla för prestationssystemen . Medlemsstaterna ska presentera reviderade förslag till prestationsplaner utifrån de särskilda reglerna senast . Transportstyrelsen leder arbetet, och andra berörda myndigheter samt luftrumsanvändarna har insyn i arbetet. Enlig regeringen bereds ärendet vidare men torde kunna avslutas efter att har godkänt förslag till reviderad prestationsplan. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2017/18:324 finns ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör utarbeta en strategi för självkörande fordon. Regeringen anger att man beslutade att ge en utredare i uppdrag att analysera vilka regeländringar som behövs för en introduktion av förarstödjande teknik och helt eller delvis självkörande fordon på väg. överlämnade utredaren slutbetänkandet Vägen till självkörande fordon – introduktion (SOU 2018:16). Betänkandet har remissbehandlats. När det gäller de strategiska övervägandena om införandet av automatiserad körning redovisar regeringen att det pågår internationella processer. antog en strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet. antog dessutom en gemensam strategi för smart och hållbar mobilitet. Vidare har vissa andra strategiska åtgärder för att adressera frågor om en uppkopplad, samverkande och automatiserad mobilitet vidtagits. Regeringen beslutade att inrätta en kommitté för samordnad och accelererad policyutveckling kopplad till den fjärde industriella revolutionens teknologier. Kommitténs uppdrag är att identifiera och påskynda policyutveckling inom inledningsvis tillämpningsområdena precisionsmedicin, uppkopplad industri samt uppkopplade och automatiserade fordon, farkoster och system. Detta arbete inbegriper automatiserad körning på väg men också automatiseringen inom hela transportområdet. Kommittén ska slutredovisa sitt uppdrag . Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Fördjupad översyn av förarutbildningen I riksdagsskrivelse 2018/19:165 finns ett tillkännagivande om dels behovet av en generell översyn av förarutbildningen, dels att antalet tillstånd som en handledare kan ha bör begränsas till tio stycken och att möjligheten att införa tillståndsplikt för innehav av fordon med dubbelkommando bör ses över. Regeringen redovisar att och Transportstyrelsen har genomfört en översyn av förarutbildningen och överlämnades en rapport med förslag om ett nytt förarutbildningssystem för personbil. () utvärderade dessutom begränsningen för handledare att handleda högst 15 elever . VTI:s utvärdering visade att begränsningen troligen inte har haft avsedd effekt, utan snarare lett till att osynliggöra problemen, då den som bedriver illegal verksamhet inte längre ansöker om handledartillstånd. Regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att föreslå åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet. I uppdraget ingick att överväga ytterligare begränsningar av det antal handledartillstånd som en person kan ha samt införande av begränsningen att endast eller godkända trafikskolors fordon får användas vid prov. Transportstyrelsen redovisade uppdraget i rapporten att föreslå åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet . Rapporten har skickats på remiss och remisstiden gick ut . Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2018/19:176 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för ökad samverkan vid lokala, regionala och statliga infrastruktur-investeringar. Regeringen redovisar att man gav i uppdrag att kartlägga hur verkets och kommunernas samarbete ser ut när det gäller roll i samhällsplaneringen och kopplingen till de kommunala planerings-processerna enligt , med ett särskilt fokus på kopplingen mellan planeringen av infrastrukturprojekt och bostadsbyggande. I redovisningen av uppdraget identifierade ett antal förbättrings-förslag, vilka verket arbetar vidare med. I propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) redogör regeringen för sin bedömning att samordningen i den fysiska planeringen mellan lokal, regional och nationell nivå bör förbättras och att en förutsättning är att det finns en samsyn mellan de olika nivåerna om de övergripande målsättningarna med planeringen samt att roller och ansvar är väl definierade. I propositionen aviserar regeringen dessutom att frågan om en mer samordnad bebyggelse-, trafik- och transportinfrastrukturplanering ska analyseras vidare. Regeringen uppger att den följer utvecklingsarbetet. gav regeringen m.fl. i uppdrag att ta fram inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplanering för en ny planperiod. I uppdraget betonar regeringen att den nationella infrastrukturplaneringen behöver samspela väl med den fysiska samhällsplaneringen i stort. Regeringen påtalar även kopplingarna till annan infrastrukturplanering såsom större hamnar och flygplatser, stadsutveckling och bostadsplanering m.m. ska även beskriva samordningen med annan fysisk planering på lokal och regional nivå. publicerade , på regeringens uppdrag, en ny nationell vägledning för en utvecklad planering och samordning av godstransporter, som riktar sig till kommuner, länsstyrelser samt regionala organ och som tar sikte på att underlätta den lokala och regionala infrastrukturplaneringen. redovisade inriktningsunderlaget och underlaget har remissbehandlats. Inriktningsunderlaget utgör underlag för den kommande infrastrukturproposition som regeringen har aviserat att den ska överlämna till . Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2018/19:258 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör fortsätta att prioritera arbetet med att främja vattenvägarna samt underlätta för mer pråmtrafik för att öka andelen hållbara transporter. Regeringen påminner om att redovisade ett regeringsuppdrag i rapporten för inrikes sjöfart och närsjöfart, 62 åtgärder för ökad inrikes sjöfart och närsjöfart 2019. Femton av förslagen rör inlandssjöfart. Regeringen uppger att Transportstyrelsen, och arbetar med att genomföra förslagen. har på regeringens uppdrag bl.a. utsett en nationell samordnare för inrikes sjöfart och närsjöfart. Den nationella samordnaren har efter regeringens beslut fått ett tilläggsuppdrag om hamnars utveckling för att öka omställningen till fossilfrihet hos sjöfartssektorn samt om hur hamnars avgiftsuttag påverkar konkurrenskraften för sjöfarten. har även genomfört ett högnivåmöte för Vänersjöfarten för att öka transportvolymerna. har lämnat en första analys till Infrastrukturdepartementet av hur torrhamnar och omlastningskajer för sjöfart på inre vattenvägar, inklusive kajer i stadsmiljö, kan utvecklas med fokus på hamnars utveckling för att öka omställningen till fossilfrihet hos sjöfartssektorn samt av hur hamnars avgiftsuttag påverkar konkurrenskraften för sjöfarten. har därtill genomfört ett högnivåmöte för Vänersjöfarten med syfte att nå en överenskommelse om de åtgärder som krävs för att öka transportvolymerna. har lämnat en första analys till Infrastrukturdepartementet av hur torrhamnar och omlastningskajer för sjöfart på inre vattenvägar, inklusive kajer i stadsmiljö, kan utvecklas. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2018/19:259 finns ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör vidta lämpliga åtgärder dels för att kriminalisera sådan manipulation av vägmätare som sker i syfte att sänka eller felaktigt ange uppgiften om fordonets kilometerställning, dels för att fordonets vägmätare ska kontrolleras mot föregående inrapporterade vägmätarställning vid besiktning och att informationen om tidigare mätarställningar ska redovisas i besiktningsprotokollet. Regeringen uppger att frågan hanteras av Transportstyrelsen på föreskrifts-nivå. Transportstyrelsen bereder frågan. Regeringen uppger även att Infrastrukturdepartementet analyserar erfarenheterna från där manipulation av fordons vägmätare är kriminaliserat. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2018/19:277 finns ett tillkännagivande om tillämpningen av fyrstegsprincipen. Regeringen redovisar att har påbörjat ett omfattande utvecklingsarbete när det gäller arbetssätt och systemstöd för trafikslags-övergripande åtgärdsvalsstudier i enlighet med fyrstegsprincipen i linje med rekommendationer i granskningsrapporten inom planeringen av transportinfrastruktur – tillämpas den på avsett sätt? (RiR 2018:30). Regeringen kommer att följa detta arbete och vid behov återkomma med ytterligare tydliggöranden i samband med kommande planeringsuppdrag till . Därutöver har regeringen i propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) aviserat att den avser att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva åtgärder som påverkar transportefterfrågan och val av transportsätt (steg 1) samt åtgärder som medför ett mer effektivt nyttjande av den befintliga infrastrukturen (steg 2). gav regeringen m.fl. i uppdrag att ta fram inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplanering för en ny planperiod. Uppdraget omfattar att ta fram scenarion baserade på antaganden om bl.a. steg 1-åtgärder, prioritering av kostnadseffektiva steg 1-åtgärder och steg 2-åtgärder samt effektiviserad och optimerad användning av existerande infrastruktur. redovisade inriktningsunderlaget och underlaget har remissbehandlats. Remisstiden gick ut . Inriktningsunderlaget kommer att vara underlag för den infrastrukturproposition som regeringen avser att överlämna till . När det gäller utveckling av de samhällsekonomiska kalkylmodellerna har enligt sin instruktion ansvar för att utveckla, förvalta och tillämpa metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet. Trafikanalys ska enligt sin instruktion kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser och följa den internationella modellutvecklingen på området. Regeringen avser att ta del av Trafikanalys redovisning och vid behov återkomma med kompletterande regeringsuppdrag inom området. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2019/20:74 finns ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör se över möjligheten för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten att överklaga beviljande eller återkallande av tillstånd att använda radiosändare till regeringen när det är motiverat utifrån säkerhet. Regeringen anger att arbete pågår med att ta fram en lagrådsremiss om genomförandet av och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation. Regeringen har för avsikt att behandla tillkännagivandet inom ramen för detta arbete. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. verksamhetsform och särskilt om farledsavgifternas miljöstyrande effekt Riksdagsskrivelse 2019/20:218 innehåller två tillkännagivanden om sjöfarts-frågor. I det första tillkännagivandet uppmanar regeringen att utreda förutsättningarna för verksamhets- och finansieringsform i syfte att hitta en bättre myndighetsorganisation och finansiering än den nuvarande. I det andra tillkännagivandet uppmanas regeringen att se över miljödifferentieringen av farledsavgifterna för att säkerställa att utformningen av dessa skapar incitament för ytterligare klimatåtgärder utan att missgynna sjöfarten som transportslag. Regeringen anger att en analys har påbörjats inom (Infrastrukturdepartementet) av vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av tillkännagivandet om verksamhets- och finansieringsform. När det gäller det andra tillkännagivandet om farledsavgifternas miljöstyrande effekt hänvisar regeringen till budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22 s. 58) där regeringen anger att den ser behov av ett mer ändamålsenligt avgiftssystem som stärker sjöfartens konkurrenskraft och har bättre förutsättningar att styra mot fossilfrihet. I regleringsbrev för angav regeringen att avgiftstarifferna högst får öka med konsumentprisindex med skatt (KPI-KS) samt att medel som används till miljöincitament inte omfattas av restriktionen. har därmed möjlighet att öka miljöincitamentet i farledsavgiften i syfte att åstadkomma ytterligare klimatåtgärder. avser att genomföra detta vid nästa avgiftshöjning som kommer att införas tidigast . Ärendena bereds vidare. Punkterna är enligt regeringen inte slutbehandlade. Självkörande fordon, tunga transporter och tillståndet för virkesupplag på allmän väg Riksdagsskrivelse 2019/20:223 innehåller totalt tre tillkännagivanden om väg- och fordonsfrågor. I det första tillkännagivandet anför att regeringen dels bör verka för att möjliggöra storskaliga tester av självkörande fordon i verklig miljö, dels ge i uppdrag att utreda hur stor del av vägnätet som kan användas av självkörande fordon samt ta fram en underhållsstrategi för vägmarkeringar. I det andra tillkännagivandet uppmanas regeringen att verka för att dispenshanteringen för tunga transporter underlättas och förenklas, bl.a. genom att erbjuder kommuner möjligheten att till delegera beslut om dispenser för tunga transporter på väg. Enligt det tredje tillkännagivandet bör regeringen verka dels för en återgång till en ordning där det inte tas ut några avgifter för tillstånd till virkesupplag utmed allmän väg, dels för att underlättar administrationen för skogsföretagen i samband med ansökan om tillstånd för virkesupplag utmed allmän väg. När det gäller tillkännagivandet om självkörande fordon påminner regeringen om att den beslutade förordningen (2020:754) om dels fortsatt giltighet av förordningen (2017:309) om försöksverksamhet med självkörande fordon, dels ändring i samma förordning. Storskaliga försök på väg, liksom andra försök med automatiserade fordon, har redan tidigare varit möjliga. Den nämnda förordningen innebär att förordningen (2017:309) om försöksverksamhet med automatiserade fordon permanentas och att vissa förtydliganden görs i fråga om förutsättningarna för tillstånd till försöksverksamhet. Vidare pekar regeringen på att det inom Infrastrukturdepartementet pågår ett utredningsarbete som syftar till att ta fram förslag om ansvarsregler vid automatiserad körning och tillämpning av s.k. geostaket. Företrädare för regeringen har dessutom deltagit aktivt i det internationella arbetet med att främja försök och genomförande av automatiserad körning av fordon på ett säkert sätt. Inom FN:s ekonomiska kommission för (UNECE) har arbetet bl.a. resulterat i förslag till ändringar vägtrafikkonvention som antogs i , som tillåter automatiserad körning i högre nivåer. Vidare pågår omfattande arbeten inom EU för att underlätta uppkopplad och automatiserad körning. När det gäller de krav som kan ställas på infrastrukturen, data och uppkoppling pekar regeringen på att det utförs arbete både nationellt och internationellt, och på att löpande tar fram underhållsplaner för bl.a. markeringar och skyltar. Regeringen hänvisar i frågan om tillkännagivandet om tunga transporter till som har initierat och finansierar ett projekt kopplat till det som anförs. Projektet omfattar utvecklandet av en digital undantagsprocess (dispenshantering). Syftet är att med systemstöd ge ett bättre utnyttjande av undantagsfordon och infrastruktur och rum. Regeringen anger att det ska kunna leda till snabbare och flexiblare handläggning på lika villkor samt en bibehållen standard på väginfrastrukturen. Även när det gäller tillkännagivandet om tillstånd för virkesupplag vid allmän väg hänvisar regeringen till som har genomfört förändringar i den operativa hanteringen av tillstånden för virkesupplag så att tillstånd som meddelas gäller över . Ärendena bereds vidare. Punkterna är enligt regeringen inte slutbehandlade. I riksdagsskrivelse 2019/20:323 finns ett tillkännagivande som handlar om synfältsdefekter och dispens. Tillkännagivandet innebär att möjligheten att använda ett simulatortest för att bedöma körförmågan hos personer som fått sitt körkort återkallat på grund av synfältsdefekter bör återinföras och att ett nytt system för körprov på väg för personer med synfältsdefekter bör utredas. Regeringen uppger att Transportstyrelsen har gjort en analys av användningen av simulator som grund för att kunna bedöma om en person som inte uppfyller de medicinska kraven när det gäller syn ändå på ett säkert sätt kan framföra ett vägfordon och därför kan medges undantag från kraven. Enligt utvärderingen behöver metoden kunna valideras, vilket inte har skett. Regeringen pekar också på att handhar den simulator som har använts. Ärendet bereds vidare.