yttr · H805FiU1y · 2021-04-27 00:00:00 — Vidare antog G20 och även ett ramverk med principer för genomförandet av potentiella skuldlättnader på grund av ohållbara skuldsituationer i vissa låginkomstländer. EU har bl.a. verkat för att G20 ska stötta globalt samarbete under pandemin och även välkomnat skulduppskovet och ramverket för skuldlättnader. är föremål för förstärkt övervakning av sina reformåtaganden gentemot . Övervakningen genomförs kvartalsvis av kommissionen i samarbete med ECB, ESM och IMF. Om åtagandena genomförs kan bevilja vissa skuldlättnadsåtgärder. beviljades lättnader på ca . Kommissionen har även övervakat , , och återbetalningsförmåga. Övervakningen pågår till dess att länderna betalat tillbaka av sina lån från de stödfaciliteter som EU och inrättat (EFSM respektive EFSF/ESM). Regeringen konstaterar att kommissionen bedömer att ländernas återbetalningsförmåga är god. antog rådet och kommissionens förslag om makrofinansiellt stöd på till tio länder i EU:s närhet. Lånen ges mot bakgrund av att länderna fått betalningsbalanssvårigheter till följd av covid-19-pandemin. Enligt villkoren för lånen ska länderna genomföra ekonomiska reformer och vidta stabiliseringspolitiska åtgärder. Enligt regeringen är villkoren mindre omfattande än normalt för att låneprogrammen ska kunna genomföras . I kommittémotion 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 16 är motionärerna kritiska till EU:s makrofinansiella stöd till länder som inte är medlemmar i . Motionärerna anser att kommande utbetalningar till utomstående länder ska ställas in och medlen återföras till EU:s medlemsländer. Motionärerna vill även framhålla vikten av att låta medlemsländerna enskilt bestämma om de är beredda att erbjuda lån och stöd till krisande ekonomier. informerade finansminister utskottet om förslaget till makrofinansiellt stöd. antogs ändringar av tillsynsförordningen, kapitaltäckningsdirektivet och krishanteringsdirektivet, det s.k. bankpaketet. Ändringarna är en del av de riskreducerande åtgärderna inom bankunionen. överlämnade regeringen en proposition till om att genomföra ändringarna i om kapitaltäckning i svensk rätt (prop. 2020/21:36). Lagändringarna trädde i huvudsak i kraft . Förhandlingarna om att inrätta ett europeiskt insättningsgarantisystem inom ramen för bankunionen har pågått , liksom förhandlingarna om en gemensam finansiell säkerhetsmekanism för att säkra den gemensamma resolutionsfonden. Som beskrivits ovan i avsnittet om EMU nåddes en politisk överenskommelse om att tidigarelägga införandet av säkerhetsmekanismen till 2022 i stället . Regeringen konstaterar att inte deltar i bankunionen och därför inte berörs av förslagen. presenterade kommissionen ett förslag till regelramverk för utgivning av säkerställda obligationer. Rättsakterna, som består av ett nytt direktiv och ändring av tillsynsförordningen, trädde i kraft . Direktivet ska vara genomfört senast . presenterade kommissionen en handlingsplan för arbetet med att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism, och antog rådet slutsatser om hur kommande förslag från kommissionen bör se ut. När det gäller slutförandet av III konstaterar regeringen att kommissionens arbete med att ta fram förslag på hur standarder ska genomföras i EU fortsatte . På grund av covid-19-pandemin beslutade kommittén att skjuta fram datumet för genomförandet med , till 2023. På EU-nivå prioriterades arbetet med kommissionens förslag till riktade ändringar i kapitaltäckningsregelverket med anledning av pandemin. Kommissionen presenterade ett förslag om ändringar i tillsynsförordningen. Syftet var att understödja kreditinstituts fortsatta utlåning och öka deras möjlighet att absorbera förluster orsakade av pandemin, som deras motståndskraft upprätthålls. presenterade kommissionen ett meddelande om en EU-strategi för massbetalningar. Enligt regeringen är syftet med strategin bl.a. att öka tillgången till digitala betalningslösningar och lösningar för omedelbara betalningar i hela EU och förbättra förutsättningarna för betalningsmarknader som präglas av innovation och konkurrens. Utskottet behandlade ändringarna i regelverket om kapitaltäckning (prop. 2020/21:36, bet. 2020/21:FiU37, rskr. 2020/21:116). Utskottet behandlar ändringar i regelverket om hantering av finansiella företag i kris (prop. 2020/21:155, bet. 2020/21:FiU33). Information om bankunionen lämnades senast av finansmarknadsminister . Utskottet överlade med finansmarknadsminister om kommissionens förslag till regelverk för säkerställda obligationer . Finansmarknadsministern lämnade information om förslaget till regelverk . Utskottet subsidiaritetsprövade kommissionens förslag . Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet överlade senast med statssekreterare om arbetet med bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism . När det gäller slutförandet av III överlade utskottet med statssekreterare . Utskottet överlade med finansmarknadsminister om ändringar i kapitaltäckningsregelverket . Information lämnades av statssekreterare . informerade finansmarknadsminister utskottet om kommissionens meddelande om en strategi för massbetalningar. Utskottet överlade med statssekreterare om strategin . nåddes en politisk överenskommelse mellan rådet och om förordningen om återhämtning och resolution av centrala motparter. Vidare presenterade kommissionen ett förslag om ändringar i förordningen om referensvärden, för att undvika problem som kan uppstå på finansmarknaden när referensvärden som t.ex. i upphör. Enligt förslaget ges kommissionen befogenhet att utse ett ersättningsreferensvärde för vissa referensvärden som upphör och att undanta vissa referensvärden från tredjeländer från tillämpningsområdet för förordningen. Efter förhandlingar i rådet och efterföljande triloger nåddes en politisk överenskommelse mellan rådet och . antog rådet och förordningen om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag och om ändring i direktivet om marknader för finansiella instrument. Förordningen ska börja tillämpas . presenterade kommissionen en ny handlingsplan för det fortsatta arbetet med kapitalmarknadsunionen. Handlingsplanen aviserar ett antal kommande åtgärder som syftar till att fördjupa och integrera EU:s kapitalmarknader. antog rådet slutsatser om handlingsplanen. En ny strategi för det fortsatta arbetet med digitalisering av finanssektorn presenterades av kommissionen . Strategin syftar bl.a. till att göra de finansiella tjänsterna i mer digitala och att stimulera ansvarsfull innovation och konkurrens mellan leverantörer av finansiella tjänster i EU. Inom ramen för strategin presenterade kommissionen ett förslag till förordning om marknader för kryptotillgångar. Syftet med förslaget är att skapa en enhetlig reglering för kryptotillgångar som inte omfattas av EU:s befintliga regelverk för finansmarknaderna. Förhandlingar i rådet pågick . Kommissionen lade även fram ett förslag till förordning om att inrätta en pilotregim för marknadsinfrastruktur med distribuerad databasteknik. Syftet med förslaget är att aktörer och tillsynsmyndigheter på finansmarknaderna ska kunna testa och lära sig hur användandet av distribuerad databasteknik fungerar i praktiken och hur ett nytt regelverk bäst kan utformas. Arbetet i rådsarbetsgrupp inleddes . Ytterligare ett förslag inom ramen för strategin är ett förslag till förordning om digital operativ motståndskraft i den finansiella sektorn. Syftet med förslaget är att stärka finanssektorns motståndskraft mot informations- och kommunikationsrelaterade störningar och hot. Förhandlingar i rådet pågick . Som en del i arbetet med att hantera de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin presenterade kommissionen ett antal åtgärder på värdepappersmarknaden. Det handlade om förslag till ändringar i direktivet om marknader för finansiella instrument, prospektförordningen, förordningen om värdepapperisering och tillsynsförordningen. De föreslagna ändringarna syftar till att främja den ekonomiska återhämtningen genom att underlätta för deltagare på värdepappersmarknaden och underlätta företagens finansiering. En politisk överenskommelse nåddes . Arbetet med handlingsplanen för hållbar tillväxt har fortsatt . Förslaget om en EU-gemensam taxonomi för miljömässigt hållbara investeringar antogs av rådet och och trädde i kraft . Rådet röstade om förslaget . Beslutet antogs med kvalificerad majoritet vid båda röstningstillfällena. röstade nej med anledning av hanteringen av hållbart skogsbruk och det nationella självbestämmandet över skogsfrågor[2]. I kommittémotion 2020/21:3909 av m.fl. yrkande 40 anser motionärerna att taxonomin bör ta sikte på övergripande resultat och inte på detaljer. Regeringen kan enligt motionärerna inte låta EU och dess taxonomi stå i vägen för skogsbruk och skogssektor. Motionärerna anser att regeringen bör agera samfällt med andra skogsländer i Nord- och för att minska EU:s inflytande över skogspolitiken. Utskottet har vid ett flertal tillfällen fått information om förordningen om återhämtning och resolution av centrala motparter, senast av statssekreterare . Utskottet överlade med finansmarknadsminister om förslaget . Utskottet subsidiaritetsprövade förslaget och ansåg att det inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet överlade med statssekreterare om förslaget till ändringar i förordningen om referensvärden . Utskottet subsidiaritetsprövade förslaget . Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Information till utskottet om förordningen om gräsrotsfinansieringstjänster lämnades senast av statssekreterare . Utskottet överlade med finansmarknadsminister om förslaget och med statssekreterare . Utskottet subsidiaritetsprövade förslaget och ansåg att det inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet överlade med finansmarknadsminister om kommissionens handlingsplan för det fortsatta arbetet med kapitalmarknadsunionen . Utskottet subsidiaritetsprövade förslagen om marknader för kryptotillgångar och om att inrätta en pilotregim för marknadsinfrastruktur med distribuerad databasteknik . Utskottet ansåg att inget av förslagen stred mot subsidiaritetsprincipen. Förslaget om digital operativ motståndskraft i den finansiella sektorn subsidiaritetsprövades av utskottet . Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet överlade om förslagen med finansmarknadsminister . Utskottet överlade med statssekreterare om förslagen till åtgärder på värdepappersmarknaden för att hantera de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin, dvs. ändringar i direktivet om marknader för finansiella instrument, prospektförordningen, förordningen om värdepapperisering och tillsynsförordningen. Utskottet subsidiaritetsprövade förslagen och ansåg att de inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet överlade med finansmarknadsminister om förslaget till EU-gemensam taxonomi , med statssekreterare och med finansmarknadsminister . Information har lämnats vid ett flertal tillfällen, av finansmarknadsminister . Skriftlig information lämnades . Utskottet subsidiaritetsprövade förslaget om en EU-gemensam taxonomi . Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. kunde en överenskommelse om årsbudgeten nås som innebar en åtagandenivå på och betalningar på . Marginalerna till taken i den fleråriga budgetramen uppgår till respektive . Rådet och godkände överenskommelsen . godkände rådet anslagsöverföring nr DEC 17/2020 inom årsbudgeten 2020. lade ned sin röst vid omröstningen. Enligt regeringen innebar den föreslagna anslagsöverföringen en återaktivering av medel från avslutade program vars rättsliga grund inte längre gäller. Medel från tidigare budgetramsperioder bör enligt regeringen förfalla och bedömningen blev att det inte fanns tillräckliga skäl som motiverade anslagsöverföringen. Utskottet överlade med statssekreterare om EU:s årsbudget . presenterade kommissionen ett förslag till ändring i förordningen om inrättandet av som innebär att fondens tillämpningsområde utvidgas så att det omfattar hot mot folkhälsan. Skydd av EU:s finansiella intressen Regeringen konstaterar att rådet beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budget. valde att lägga ned sin röst vid omröstningen i rådet. Nivån på felaktiga betalningar och Europeiska revisionsrättens bedömning var i princip oförändrade jämfört och bedömningen blev att det inte fanns tillräckliga skäl för att rösta för att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet. beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budget. Europeiska revisionsrättens årsrapport om publicerades . Revisionsrätten lämnade en revisionsförklaring med avvikande mening när det gällde utgifterna. Revisionsrätten uppskattade att av de underliggande transaktionerna inte hade skett i enlighet med gällande regelverk, vilket överstiger tröskelvärdet på . fick utskottet och information från Europeiska revisionsrättens ledamot om revisionsrättens årsrapport om genomförandet av EU:s budget . Utskottet överlade med statssekreterare om ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budget. hade ledamöter från utskottet tillsammans med ledamöter från ett möte med Europeiska revisionsrättens ledamot om revisionsrättens årsrapport om genomförandet av EU:s budget . Utskottet överlade med statssekreterare om ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budget. beslutade rådet att rekommendera att bevilja ansvarsfrihet för kommissionen . lade ned sin röst. beslutade och rådet om förordningen om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd. Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning (Esgab) presenterade sin 11:e årliga rapport om genomförandet av riktlinjerna för europeisk statistik. Det handlar dels om övervakning av nationella statistiska system, dels om användarnas delaktighet i arbetet i de nationella statistikmyndigheterna och andra nationella myndigheter. antog rådet slutsatser om EU-statistik. subsidiaritetsprövade utskottet kommissionens förslag till ändring av och rådets förordning om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd. Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. vill inledningsvis välkomna regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen 2020. Utskottet anser att skrivelsen är ett viktigt instrument för att följa verksamheten inom EU och hur regeringen har agerat i det europeiska samarbetet. Utskottet delar regeringens uppfattning att året som gick präglades av pandemin. Såväl globalt som i EU och nationellt vidtogs kraftfulla åtgärder för att hindra spridningen av covid-19 och hantera de sociala och ekonomiska konsekvenserna av pandemin. Utvecklingen har tydliggjort vikten av ett väl fungerande EU-samarbete. Utskottet har vid överläggningar med regeringen ställt sig bakom linjen att EU:s ekonomiska åtgärder till följd av covid-19, inklusive för att stödja återhämtningen, bör vara temporära, välriktade, proportionerliga och budgetrestriktiva. Stöd bör så långt som möjligt bygga på existerande instrument och befintliga finansieringsformer och inte nya egna medel samt inriktas på de delar av EU som har störst behov. Det bör finnas gränser för hur mycket stöd enskilda medlemsstater kan få och medlemsstaternas risktagande bör begränsas. Åtgärderna bör vara miljömässigt och socialt hållbara samt förenliga med att driva på den gröna omställningen. En central del i återhämtningen bör vara att fullt ut återställa den inre marknaden. Den svenska restriktiva grundhållningen när det gäller EU:s budgetpolitik är fast förankrad i . ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, vilket innebär en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och en strikt budgetdisciplin. Regeringen har vid överläggningar i utskottet liksom vid samråd i stämt av sina prioriteringar i förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram –2027. godkände rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt (prop. 2020/21:87, bet. 2020/21:FiU35, rskr. 2020/21:232). En viktig målsättning har varit att den svenska EU-avgiften ska hållas nere. Det är välkommet att enligt överenskommelsen även under nästa budgetperiod kommer att få reduktioner på avgiften. En rättvis fördelning av finansieringsbördan, i synnerhet i fråga om den stora skillnaden mellan medlemsstaternas nettobidrag till unionens budget samt avgiftsförändringar, är en central fråga för EU-budgetens legitimitet. Utan reduktionerna hade vissa medlemsstater, däribland , fått betala oproportionerligt höga brutto- och nettoavgifter till EU:s budget. På grund av reduktionernas storlek kommer den svenska avgiften till EU –2027 att uppgå till en andel av BNI som ungefär motsvarar dagens. Utskottet påminner om att det ansåg att kommissionens ursprungliga förslag till egna medel och det reviderade förslaget stred mot subsidiaritetsprincipen. Enligt utskottets mening var bl.a. den föreslagna korgen med tre nya egna medel problematisk och alltför långtgående för att nå målen med förslaget. Utskottet konstaterar att överenskommelsen vid innebär att ett av de tre föreslagna nya egna medlen införs, nämligen en intäktskomponent baserad på icke-återvunnet plastavfall. Utskottet påminner om regeringens bedömning i att denna komponent kommer att ha en positiv effekt på den svenska avgiften. Utskottet vill ånyo understryka att det är kritiskt mot införandet av nya egna medel. Liksom regeringen ansåg i är utskottet emot överföring av beskattningsrätt till EU-nivå. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till utskottet när frågan om ytterligare nya egna medel aktualiseras. Utskottet anser därmed att utrikesutskottet bör avstyrka kommittémotionerna 2020/21:3909 av m.fl. yrkandena 2 och 17, 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 som behandlar frågor om EU:s budget och dess finansiering. Utskottet stöder arbetet inom den europeiska planeringsterminen, och ser positivt på att den beaktar ekonomiska konsekvenser av covid-19-pandemin. Det är viktigt att EU:s medlemsländer för en ekonomisk politik med nationellt ägarskap för genomförande av strukturreformer, och den europeiska planeringsterminen stärker incitamenten för EU:s medlemsländer att föra en ansvarsfull finanspolitik. Enligt utskottet är det centralt att rådet och kommissionen i tillämpningen av regelverket för förstärkt samordning av den ekonomiska politiken fullt ut respekterar de nationella parlamentens roll. Som en liten öppen ekonomi är det för del av stor betydelse att EU:s inre marknad utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare. Utskottet välkomnar det fortsatta arbetet med kapitalmarknadsunionen, med ett fullgott konsument- och investerarskydd och som inte äventyrar den finansiella stabiliteten. Det är också betydelsefullt med finansiell stabilitet i EU:s omvärld, och det ligger i såväl som EU:s intresse att även länder i unionens närområde utvecklar regelverk som främjar ekonomisk stabilitet och tillväxt. Mot bakgrund av det anser utskottet att utrikesutskottet bör avstyrka kommittémotion 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 16 om det makrofinansiella stödet till länder som inte är medlemmar i . Utskottet överlade senast med finansmarknadsminister om den EU-gemensamma taxonomin, och utskottet informerades om den fortsatta processen senast . Utskottet konstaterar att röstade nej till antagandet av förordningen om taxonomin med anledning av hanteringen av hållbart skogsbruk och det nationella självbestämmandet över skogsfrågor. Utskottet avser att även fortsättningsvis noga följa arbetet med taxonomin och förutsätter att regeringen även framöver återkommer till utskottet i frågan. Mot bakgrund av det anser utskottet att utrikesutskottet bör avstyrka kommittémotion 2020/21:3909 av m.fl. (SD) yrkande 40 om taxonomin och EU:s inflytande över skogspolitiken. Utskottet vill betona vikten av att frågor som har betydelse för hela EU ska diskuteras och beslutas av samtliga medlemsstater. När det gäller arbetet med att reformera EMU anser utskottet anser att det är bra att deltar i diskussionerna i inkluderande format. Utskottet vill här påminna om vikten av att länderna för en nationell ekonomisk politik med respekt för de finanspolitiska reglerna och att det finns ett nationellt ägarskap för genomförandet av strukturreformer. Utskottet välkomnar åtgärder för att stärka den finansiella stabiliteten i bankunionen. Det är dock viktigt att åtgärder som genomförs i syfte att stärka bankunionen tar hänsyn till konsekvenser för hela EU:s inre marknad och att utformningen möjliggör likvärdig behandling av de länder som inte har euron som valuta. Utskottet anser med detta att utrikesutskottet bör avstyrka de här aktuella motionsyrkandena och föreslå att skrivelsen läggs till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP) och (M). Verksamheten i Europeiska unionen (M) (M), (M), (M) och (M) anför: som gått har EU-samarbetet satts på prov. Under pandemin, med en djup ekonomisk kris som följd, har frågor som vaccination och ekonomisk återhämtning stått i fokus för EU, som långtidsbudgeten förhandlats fram. är kritiska till utfallet av . För alla som i grunden är EU-vänner och ser EU-samarbetets värde för är resultatet av fonden djupt bekymmersam. Tendenserna, att EU är på väg mot ökad överstatlighet och med en tydligt växande aptit på att ta över allt mer beslutanderätt och mer ekonomiska resurser från medlemsstaterna, oroar. EU-medlemskap blir inte bättre än den regering som företräder i EU-förhandlingar och möten på EU-nivå. som ledde hade en stark röst i EU och var respekterat bland andra medlemsländer. Man lyssnade på oss. Den moderatledda regeringen lyckades rentav förhandla fram sänkt EU-avgift för . Tyvärr har inte dagens socialdemokratiskt ledda regering lyckats särskilt väl med att flytta fram positioner i EU. När statsministern kallade till toppmöte i för att lansera sin idé om en social pelare i EU var vi många som varnade för att detta skulle leda fel. Detta kunde användas av kommissionen för att lägga under sig nya politikområden som anser ska hanteras nationellt. Och så blev det – nu får regeringen slita för att stoppa EU-klåfingrighet på det sociala området och för att stoppa förslag om tvingande minimilöner som inte vill ha. Taxonomin är också en fråga där den borde handla mer resolut eftersom denna norm får stor betydelse när det gäller tillgången på riskkapital, riktlinjer för företags miljöcertifiering, regler för offentlig upphandling m.m. Det är därför av stor vikt för det svenska näringslivet och svenska jobb att utfallet av taxonomin inte missgynnar . Tyvärr ser vi redan nu hur både svensk vattenkraft och svenska biobränslen kraftigt skulle missgynnas om förslaget blir verklighet. Stora delar av svenskt skogsbruk riskerar också att betraktas som icke hållbart, liksom exempelvis vår kärnkraft, gruvindustri, stålproduktion och fordonsindustri. Det är helt uppenbart att detta förslag är ett allvarligt hot mot svenska företag, jobb och energiförsörjning. Regeringen har låtit detta fortgå alldeles för länge utan att sätta ned foten. Man har inte insett hotet mot och har inte tagit frågan på allvar utan har i alltför hög grad låtit tjänstemän sköta förhandlingarna för svensk räkning när andra länder skickat ministrar. riskerar detta att sluta mycket illa för på grund av regeringens misslyckande. Lika illa gick det med förhandlingarna om EU:s återhämtningspaket. Regeringen har under förhandlingarna haft ett starkt mandat från att både driva en budgetrestriktiv linje och agera för att återhämtningspaketet bara ska ge lån och inte dela ut bidrag. enades ändå EU:s stats- och regeringschefer om ett återhämtningspaket som omfattar , där nära hälften ges i bidrag. är ett av de länder som per capita betalar allra mest till EU.