yttr · H905SkU1y · 2021-11-11 00:00:00 — reformer som varaktigt höjer tillväxten. Budgeten innehåller ett antal åtgärder för att öka produktiviteten, självförsörjningen och för att få långtidsarbetslösa i arbete. I budgeten sänker skatten för dem som arbetar – med fokus på låga och medelstora inkomster. Vi gör det för att det är rätt; det ökar sysselsättningen. Och vi gör det för att det är rättvist att ansträngning ska löna sig. Förstärkningen av jobbskatteavdraget med innebär att utbytet att gå från bidrag till arbete ökar, också . Alla som jobbar får sänkt skatt, och alla som jobbar heltid får sänkt skatt med . Alla som jobbar får större skattesänkningar än med regeringens förslag. Till skillnad från det förvärvsavdrag som regeringen infört innebär ett förstärkt jobbskatteavdrag lägre skatt på arbetsinkomster men inte på bidragsinkomster. Det innebär att utbytet av att gå från t.ex. arbetslöshetskassa eller aktivitetsstöd till jobb förbättras. För att delfinansiera förstärkningen av jobbskatteavdraget avvisar vi regeringens förslag i proposition 2021/22:33 i den del som avser en förstärkning av skattereduktionen för förvärvsinkomster. Vi vill att ställer sig bakom det som anförs i vår kommittémotion 2021/22:4253 yrkande 2 om en förstärkning av jobbskatteavdraget och sänkt skatt för pensionärer och tillkännager detta för regeringen. Vi säger nej till skattereduktionen för avgift till a-kassan. Vi avvisar regeringens förslag i proposition 2021/22:34 som avser skattelättnad för cykelförmån. Regeringens skatteförändring är en åtgärd som varken löser ett påtagligt problem eller kan betraktas som något som har efterfrågats i nämnvärd utsträckning av arbetsgivare eller arbetstagare. Förändringen ökar däremot komplexiteten i skattesystemet. Vi vill ha mer generösa regler för personaloptioner och anser att reglerna bör utvidgas i linje med de regler som gäller i , och som godkändes av . Det skulle innebära att gränsen höjs till 250 anställda och i nettoomsättning och balansomslutning. Det bör också utredas om det är möjligt att göra systemet mer generellt. Vi vill att ställer sig bakom vårt förslag om utvidgning av reglerna för personaloptioner och en utredning om det är möjligt att göra systemet mer generellt och tillkännager detta för regeringen. Den som ett helt arbetsliv varit med och byggt måste känna att det lönat sig – att pensionen räcker till. Många pensionärer får inte ekonomin att gå ihop. Det snabbaste sättet att stärka ekonomin för pensionärer är att sänka skatten och därför sänker vi skatten för alla pensionärer med . Det innebär att den som har en pension på får en skattesänkning på ca . För svenskar som arbetat i men som bor i utlandet är den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta (SINK-skatten) ett viktigt inslag. Skatten bör därför sänkas från . För att ytterligare stödja de större företag som står för majoriteten av den kommersiella forskningen föreslår vi att taket i forskningsavdraget höjs ytterligare till . Ett ökat privat sparande ger människor större frihet att bestämma över sina liv, att spara till pensionen, att bygga upp en buffert och att skaffa sig en bostad. Ett eget sparande är också den främsta finansieringskällan för nystartade företag och en viktig källa för kapital för etablerade företag som växer. Därför föreslår vi att skatten på investeringssparkontot ska sänkas från statslåneräntan plus till statslåneräntan plus . Vidare föreslår vi att golvet för skatten på investeringssparkontot och kapital-försäkringen ska slopas. När det gäller förslaget om en bankskatt är det fel väg att gå att höja skatter för att finansiera sina utgifter. Det finns dessutom en stor risk att det är bankkunderna som i slutändan drabbas av en bankskatt, t.ex. genom högre bolånekostnader. Vi avvisar därför regeringens förslag om en bankskatt. Vidare avvisar vi regeringens förslag om en skattefri uthyrning av personliga tillgångar. Utöver att föreslå sänkta drivmedelsskatter med så att det blir per liter billigare att tanka så avvisar vi det förslag som finns i budgetpropositionen om att skärpa bonus malus. Avfallsförbränningsskatten tas bort för att underlätta lokal energiproduktion fr.o.m. . Vidare avvisar vi överindexering av kemikalieskatten, samt regeringens förslag på höjd skatt på alkohol respektive tobak från budgetpropositionen och budgetpropositionen . Regeringen har genomfört skattehöjningar med mycket små effekter på miljön, men som desto mer krånglar till och fördyrar vardagen för både företagare och konsumenter. Försäljningen av avfallspåsar på rulle, som inte beskattas och som är sämre för miljön, har ökat kraftigt. Vi avskaffar plastpåseskatten fr.o.m. . Vidare avvisar vi sänkt moms på reparation samt återställer nivån till . Med detta föreslår vi att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Vi står bakom den inkomstberäkning och den preliminära inkomstberäkning som redovisas i partimotion 2021/22:4040. bör bifalla partimotion 2021/22:4040 yrkandena 4 och 5, kommittémotion 2021/22:4252, kommittémotion 2021/22:4253 yrkandena 1 och 2 och kommittémotion 2021/22:4254. Skattefrågor i budgetpropositionen (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Grunden för ett fungerande välfärdssamhälle är att alla är med och bidrar efter förmåga. Den som kan jobba ska jobba. Så är dock inte fallet . För att minska arbetslösheten måste åtgärderna rikta sig mot de områden där riktiga arbetstillfällen skapas: hos företag som expanderar och nyanställer på grund av tillväxt, inte på grund av massiva subventioner från staten. Det behöver bli billigare och lättare att starta företag, mer gynnsamt att expandera verksamheten samt mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. anser att det finns anledning att stärka ekonomin för arbetstagare och pensionärer och då särskilt bland dem med lägre inkomster. Vi föreslår därför att jobbskatteavdraget förstärks med en finansiering motsvarande , som innefattar både inkomst av tjänst och inkomst av pension. För en medelinkomsttagare skulle förslaget innebära 1 300–mer i plånboken , som personer med lägre inkomster får en större relativ ökning av den ekonomiska standarden. Vi anser att förslaget om utvidgning av reglerna för personaloptioner går i rätt riktning men det måste utvidgas ytterligare så att fler branscher inkluderas. Att stänga ute innovativa företag för att de är verksamma inom en som det ser ut icke innovativ bransch är felaktigt. Vi vill att ställer sig bakom vårt förslag om att utvidga reglerna för personaloptioner ytterligare så att fler branscher omfattas och tillkännager detta för regeringen. Flerbarnstillägget bör omvandlas till ett flerbarnsavdrag – en skattereduktion på inkomst av tjänst, a-kassa eller föräldrapenning – fördelat jämnt på föräldrarna. Det innebär i praktiken att arbetande familjer med många barn får en skattereduktion, medan familjer som lever på bidrag inte längre kommer att omfattas av systemet. Boende i utlandet som är skattskyldiga i behöver ofta betala en privat vårdförsäkring, beroende på i vilket land de bor, som de inte nyttjar svensk välfärd i någon större utsträckning. Den särskilda inkomst-skatten för personer som är bosatta utomlands bör därför återställas från till tidigare . Ett rotavdrag för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer bör införas. Den skattefria milersättningen för resor med privat bil i tjänsten bör höjas till per mil. Förmånsbeskattningen av privata sjukvårdsförsäkringar bör avskaffas. För att uppmuntra till sparande till eget boende bör det införas ett avdragsgillt bosparande som kombinerat med ett särskilt bostadslån skulle ge unga personer större möjligheter att komma in på bostadsmarknaden. Med den positiva utveckling som börsen har haft sedan investeringssparkontot infördes har vissa förespråkat att skatten ska höjas. Resonemanget blir dock felaktigt eftersom det inte går att avgöra hur börsen kommer att utvecklas den kommande tiden och innehavaren är skyldig att betala skatt oavsett hur innehaven utvecklas. Höjningar av skatten innebär därutöver en framtida osäkerhet. Vi föreslår därför att skatten på investeringssparkontot och på kapitalförsäkringar ska återställas till den tidigare nivån, statslåneräntan med ett tillägg om . För att stärka det privata sparandet i alla inkomstklasser föreslår vi vidare att det ska återinföras ett privat pensionssparande med ett system med samma ålderskategorier som för det individuella pensionssparandet och med samma regler för uttag, men där det inte sker något skatteavdrag vid insättningarna och heller ingen kapitalvinstbeskattning vid försäljning av t.ex. fonder eller aktier. I stället bör sparformen omfattas av en låg schablonskatt som uppgår till av föregående års statslåneränta. Fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad är begränsad för grupper som är ekonomiskt utsatta. Vi föreslår därför att taket på fastighetsavgiften för småhus ska sänkas från av inkomsten även för pensionärer och utsatta grupper. Vi föreslår vidare att den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder ska avskaffas genom att dessa bostäder klassificeras som elevhem. När det är stor bostadsbrist tenderar informella andrahandsmarknader och mer eller mindre tvivelaktiga överenskommelser att uppstå. Laglig andrahandsuthyrning är då att föredra. Vi föreslår därför att schablonavdraget för andrahandsuthyrning ska höjas från till . Ränteavdragen är problematiska eftersom staten subventionerar lånande som beskattningen av sparande har höjts i två steg. Ränteavdragen bidrar till att öka den finansiella stabiliteten eftersom det allt annat lika blir mer förmånligt att låna. Vi föreslår därför att ränteavdragen successivt ska avvecklas genom en utfasning av ränteavdragen –2026. Bonus malus innebär att pengar överförs från familjer, ofta på landsbygden, som behöver något större fordon, till höginkomsttagare i tätort. Bonus malus ska ses i en större kontext, där regeringen konsekvent lägger allt större pålagor på bilister i glesbygd. Vi avskaffar bonus malus-systemet för personbilar. Vi motsätter oss en skatt på avfallsförbränning, främst för att den inte på vare sig ett kostnadseffektivt eller verkningsfullt sätt styr mot en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering. Hela indexuppräkningen på bensin- och dieselskatten ska avskaffas. Reduktionsplikten ska sänkas till för diesel och för bensin. Beskattningen av miljöklass 3 och miljöklass 1 ska likställas. Alla kvarvarande skattelättnader på biodrivmedel ska avskaffas. För att öka incitamenten att välja ett annat färdmedel föreslog att trängselskatten skulle avskaffas tillfälligt och att staten skulle stå för inkomstbortfallet. På bör trängselskatten avskaffas permanent och vi föreslår därför att det tillsätts en utredning för hur detta kan åstadkommas och vilka effekter det medför för berörda regioner och infrastrukturprojekt. Den svenska flygindustrin behöver förutsättningar för att överleva och utvecklas på lång sikt, vilket försvåras av regeringens otydliga hållning och tvära kast om framtidens flyg. För att detta ska kunna uppnås i en bransch som kännetecknas av långsiktiga och kostsamma investeringar måste det råda absolut klarhet om att svensk flygindustri ska konkurrera på marknadsmässiga villkor, och av denna anledning anser vi att flygskatten ska avskaffas. Sedan skatten på plastpåsar infördes har det skett en kraftig minskning av beskattade plastbärkassar, och parallellt en ökning av icke-beskattade avfallspåsar av plast och papperspåsar – produkter som är sämre ur miljösynpunkt. Vi anser att den särskilda punktskatten på plastpåsar ska avskaffas. Med detta föreslår vi att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Vi står bakom den inkomstberäkning och den preliminära inkomstberäkning som redovisas i partimotion 2021/22:3938. bör bifalla partimotion 2021/22:3938 yrkandena 2 och 3 och kommittémotion 2021/22:4264. Skattefrågor i budgetpropositionen (C) Per Åsling (C) anför: I samband med tecknandet av det s.k. januariavtalet inleddes historiska reformer av arbetsmarknaden, av matchningen och av mottagandet av nyanlända. Dessa reformer behöver fortsatt genomföras för att få full effekt. Men det räcker inte. Höga kostnader för att anställa stänger fortfarande ute människor från arbetsmarknaden. För att möjliggöra fler enkla jobb och därmed fler vägar in på arbetsmarknaden behövs både förstärkt utbildning, lägre kostnader för att anställa och en bättre introduktion till arbetsmarknaden. budget lägger därför fram ett antal kraftfulla reformer, dels för att pressa ned arbetslösheten och långtidsarbetslösheten efter pandemin, dels för att stärka jobbskapandet och företagandet långsiktigt. Regeringens föreslagna förstärkning av skattereduktionen riktad mot förvärvsinkomster välkomnas. Förslaget bör dock ha ett något längre infasningsintervall och vara fullt infasat vid en fastställd förvärvsinkomst på . För att bibehålla sitt reala värde bör reduktionen indexeras. Regeringen bör därför återkomma med ett separat förslag som indexerar de aktuella beloppsgränserna – infasningsintervallet och reduktionens storlek – med prisbasbeloppet. Regeringens förslag om skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa bör inte genomföras. Regeringens förslag om skattelättnad för cykelförmån välkomnas. Det är bra att i högre grad schablonisera beräkningen av nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar, men förslaget bör också inkludera etanolbilar. Regeringens avisering om lättnader i regelverket för personaloptioner är ett steg i rätt riktning, men de är inte tillräckliga på . Regeringen bör därför återuppta dialogen med kommissionen, för att få till stånd mer konkurrenskraftiga regler, t.ex. vad gäller storleken på berörda företag. Skattereduktionen för installation av grön teknik bör utvidgas ytterligare. Kravet om att reduktion för installation av system för lagring enbart beviljas för sådana installationer som avser lagring av egenproducerad el bör tas bort. Lagring av sådan elenergi som inte är egenproducerad kan också bidra till att förbättra effektbalansen och bidra till en jämnare belastning på elnäten. En andel av materialkostnaden för att åtgärda inte godkända eller lagenliga enskilda avlopp bör inkluderas i reduktionen liksom vissa effektiva energi- och vattenbesparande åtgärder. Vidare bör konvertering av bilar från fossil drift till biodrivmedel eller biogas inkluderas vilket skulle innebära att de resurser som är avsatta för den s.k. konverteringspremien kan minska. En skattereduktion baserad på avgifter till väg- och bredbandssamfälligheter (landsbygdsavdrag) bör införas. Det behövs en översyn och förändring av stöd och skattevillkor för fjällräddare. En företagsform ska införas där små enmansföretag ges möjlighet att välja att beskattas schablonmässigt baserat på sin omsättning, s.k. ingångsföretag. Denna beskattning skulle ersätta all form av övrig beskattning kopplat till företagandet, såväl inkomstskatt som mervärdesskatt. De första på ett investeringssparkonto (ISK) ska göras skattefria. Begränsningsregler som innebär att denna skattefrihet enbart kan utnyttjas en gång bör införas. Beskattningen av sparande på ISK och i kapitalförsäkringar ska sänkas från dagens till . Den lägsta schablonintäkten ska sänkas från dagens till . Jag välkomnar regeringens förslag om skattefrihet för uthyrning av personliga tillgångar. Vidare anser jag att en utredning av reglerna om andrahandsuthyrning borde tillsättas. Det är av stor vikt för ett samhälle att ha ett regelsystem som underlättar generationsskiften och andra ägarskiften av företag. Därför anser jag att ett nytt stickårssystem ska införas. Systemet ska vara offentligfinansiellt neutralt och tentativt baserat på av taxeringsvärde från . Regeringens förslag till en riskskatt för kreditinstitut är i grunden olyckligt konstruerad. Ett av de större problemen med den föreslagna utformningen är att den riskerar att försämra kommunernas möjlighet till finansiellt samarbete inom ramen för Kommuninvest. Regeringen borde därför skyndsamt återuppta dialogen med kommissionen om möjligheten att undanta Kommuninvest från beskattning. Svensk industri spelar en nyckelroll i klimatomställningen. Energieffektivisering inom industrin är avgörande för att ska kunna minska utsläppen av växthusgaser och frikoppla den ekonomiska tillväxten från klimatutsläpp. Därför borde ett system införas med s.k. miljöavskrivningar, där vissa typer av investeringar tillåts skrivas av snabbare jämfört med dagens regler. Skogsavdragsreglerna, som ska förhindra beskattning av kapitaluttag, ger snabbare skogsavdrag vid rationaliseringsförvärv än vid vanliga förvärv. Ett borttagande av begreppet rationaliseringsförvärv i reglerna om skogsavdrag ger en betydande förenkling och stämmer väl överens med syftet bakom reglerna, att inte beskatta kapitaluttag. Ett förenklat skogsavdrag och en förenklad återföring av skogsavdrag borde därför införas. I proposition 2020/21:113 Utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el föreslogs flera välkomna höjningar av effektgränserna för skattebefrielse för egenproducerad el. Jag vill dock gå längre och helt avskaffa dessa effektgränser. Jag delar inte regeringens bedömning att kemikalieskatten på viss elektronik samt avfallsförbränningsskatten bör BNP-indexeras . Regeringens förslag om höjd omsättningsgräns för mervärdesskatteplikt, , är välkommet men jag och mitt parti föreslår att gränsen höjs till från i samband med att ett system för schablonbeskattning av de minsta företagen införs. För att finansiera andra prioriterade satsningar avvisar jag förslag om ytterligare sänkt moms på reparationer. Vidare anser jag att den s.k. dansbandsmomsen ska avskaffas. Jag välkomnar att regeringen föreslår en möjlighet till förlängd anståndstid av skatteinbetalningar. Med detta föreslår jag att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Jag står bakom den inkomstberäkning och den preliminära inkomstberäkning som redovisas i partimotion 2021/22:4121. bör bifalla partimotion 2021/22:4121 yrkandena 5 och 6. Skattefrågor i budgetpropositionen (V) (V) anför: budgetmotion handlar om att återstarta den svenska ekonomin efter coronapandemin och man vill se en stor, grön och modern omställning av samhället som skapar utveckling och arbetstillfällen i hela landet. förslag ökar tryggheten för människor genom ett starkt socialförsäkringssystem och trygga arbetsvillkor. ger småföretagare bättre förutsättningar och bygger ut infrastrukturen genom en utvecklad transportsektor. Genom vänsterpolitik skapar vi välfärd som kommer alla till del, från de minsta barnen på förskolan, genom skola och arbetsliv, till de äldre med behov av omsorg. En viktig skatteprincip bör vara att lika inkomster ska beskattas lika. Principen slogs sönder av den borgerliga regeringen i samband med införandet av de olika jobbskatteavdragen. Jobbskatteavdragen omfattar endast arbetsinkomster vilket innebär att den som t.ex. är arbetslös och får från a-kassan betalar ca mer i skatt än den som har en arbetsinkomst på . Regeringen har tidigare i praktiken slutit skatteklyftan för ålderspensio-närer. Regeringens förslag om att sluta skatteklyftan även för personer som erhåller sjuk- och aktivitetsersättning välkomnas. I budgeten presenterar förslag som innebär att skatteklyftan för alla andra inkomster, t.ex. sjuk- och rehabiliteringspenningen, a-kassan och föräldra-försäkringen sluts helt. Regeringens förslag om förstärkt förvärvsavdrag avvisas till förmån för förslag om en skattereduktion på alla inkomster . Med förslag sänks skatten med på inkomster . Regeringens förslag om att införa en skattereduktion för a-kasseavgifter välkomnas. En skattereduktion på av fackföreningsavgifter borde också införas. Regeringens förslag om att utvidga regelverket kring personaloptioner bör inte genomföras. Jobbskatteavdragen bör trappas av på inkomster och brytpunkten för statlig inkomstskatt bör sänkas från till . Två nya skiktgränser för statlig inkomstskatt bör införas i budgeten . Förslaget innebär en höjning på inkomster och en ytterligare höjning på inkomster . Skattereduktionen för hushållsnära tjänster bör avskaffas. Skattereduktionen för renovering, ombyggnad och tillbyggnad (rotavdraget) bör tas bort. Av konjunkturella skäl bör bara taket i rotavdraget sänkas . Skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer bör avskaffas. Den svenska bolagsskatten ligger under OECD-snittet på . Dessutom är de svenska avskrivningsreglerna mycket förmånliga i ett internationellt perspektiv. Bolagsskatten ska därför höjas och återgå till . Ränteavdragen har bidragit till att blåsa upp bostadspriserna. Ränteavdragen har därtill en tveksam fördelningsprofil. föreslår därför att ränteavdragen, i ett första skede, trappas av . Av konjunkturella skäl föreslår att avtrappningen av ränteavdragen införs först . Förslaget innebär att ränteavdragen ska sättas ned till 2023 och till . föreslår vidare att avdragsrätten för ränteutgifter begränsas till maximalt , dvs. avdragsrätten för ränteutgifter därutöver ska avskaffas. I budgetpropositionen föreslog regeringen nya regler om koncernbidragsspärrade underskott m.m. ansåg, i likhet med , att de nya reglerna ökar komplexiteten i ett redan komplext system, och avvisade därför förslaget. vidhåller denna uppfattning och föreslår att bestämmelserna går tillbaka till det ursprungliga regelverket. Skattebortfallet till följd av beskattningen av ISK är betydande. Beskattningen av stora kapitalvinster bör skärpas, oavsett om dessa sker inom ramen för ISK eller på traditionella aktie- och fondkonton. föreslår därför att det införs ett tak för sparande på ISK om . Sparande utöver taket ska beskattas med den vanliga skatten på kapitalinkomster. Dagens 3:12-regler har kommit att utnyttjas för det som de var tänkta att motverka, nämligen inkomstomvandling. föreslår därför att 3:12-reglerna i ett första steg reformeras i enlighet med förslagen i utredningen av skattereglerna för delägare i fåmansföretag (SOU 2016:75). En viktig förklaring till den ökade ojämlikheten i är kapitalinkomsternas ökade betydelse och dess ojämna fördelning. Normalskattesatsen för kapitalinkomster är , vilket är klart under den högsta skattesatsen för arbetsinkomster. föreslår därför att skatten på stora aktieutdelningar och kapitalvinster på värdepappersförsäljning ska höjas till ett intervall om 32–på utdelningar och vinster fr.o.m. . föreslår i sin budgetmotion att det i likhet med många andra ska införas en arvs- och gåvoskatt i . Förslaget innebär ett fribelopp på , dvs. att arvs- och gåvobelopp upp till den gränsen inte ska beskattas. För att minska ojämlikheten och få in pengar till nödvändiga reformer anser jag att en ny förmögenhetsskatt ska införas i . Förmögenhetsskatten ska gälla på hushållsnivå och appliceras på hushållets nettoförmögenhet. Nettoförmögenheter ska undantas från skatt. Förslaget skulle ha följande gränsvärden: för 6–en skattesats om , för 10–en skattesats om och från och uppåt en skattesats om . Vidare ska den kommunala fastighetsavgiften kompletteras med en statlig fastighetsskatt. Skatten ska tas ut på den del av taxeringsvärdet som överstiger och på den del av taxeringsvärdet som överstiger . Dagens begränsningsregel, som innebär att pensionärer inte ska behöva betala av sin inkomst i avgift, ska utökas till att omfatta alla. Förslaget till ny fastighetsbeskattning innebär också att de avgiftslättnader som finns för nybyggda hus ska avskaffas. En exitskatt ska införas i enlighet med promemoria Exitbeskattning för fysiska personer. Investeraravdraget har kritiserats för sina fördelningspolitiska effekter och för att det kan skapa nya vägar för skatteplanering. Av fördelningspolitiska skäl ska därför investeraravdraget avskaffas. En beskattning av konstgödsel i likhet med den som avskaffades 2009 bör införas, men med en något högre beskattning på kvävekomponenten för att minska läckaget av kväve.