yttr · H905SkU1y · 2021-11-11 00:00:00 — Utskottet anförde vid sitt tillstyrkande av regeringens förslag att det liksom regeringen ansåg att det inte var möjligt att möta den kritik som riktats mot arvs- och gåvoskatten genom ändrade regler. Kostnaden för att administrera arvs- och gåvoskatten måste också sättas i relation till de intäkter som skatten ger. Mot denna bakgrund och för att underlätta generationsskiften i onoterade bolag ansåg såväl regeringen som utskottet att arvs- och gåvoskatten skulle slopas. Förmögenhetsskatten avskaffades (bet. 2007/08:SkU15, rskr. 2007/08:92). Utskottet anförde vid sitt tillstyrkande av regeringens förslag bl.a. att förmögenhetsskattens oenhetliga värderingsregler och många undantag skapade kryphål och uppmuntrade till skatteplanering, framför allt bland dem med stora kapitaltillgångar och resurser. hade många småhusägare kommit att betala förmögenhetsskatt på grund av snabbt stigande taxeringsvärden. Därför uppfattades förmögenhetsskatten som både godtycklig och orättvis. I partimotion 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 i denna del anförs att en viktig förklaring till den ökade ojämlikheten i är kapitalinkomsternas ökade betydelse och dess ojämna fördelning. Normalskattesatsen för kapitalinkomster är , vilket är klart under den högsta skattesatsen för arbetsinkomster. föreslår därför att skatten på stora aktieutdelningar och kapitalvinster på värdepappersförsäljning ska höjas till ett intervall om 32–på utdelningar och vinster fr.o.m. . föreslår vidare i yrkandena 5 och 6 i denna del att det i likhet med många andra ska införas en arvs- och gåvoskatt i . Förslaget innebär ett fribelopp på , dvs. att arvs- och gåvobelopp upp till den gränsen inte ska beskattas. För att minska ojämlikheten och få in pengar till nödvändiga reformer föreslår också i yrkandena 5 och 6 i denna del att en ny förmögenhetsskatt ska införas i . Förmögenhetsskatten ska gälla på hushållsnivå och appliceras på hushållets nettoförmögenhet. Nettoförmögenheter ska undantas från skatt. föreslår följande gränsvärden: för 6–en skattesats om , för 10–en skattesats om och från och uppåt en skattesats om . Utskottet har vid ett flertal tillfällen avstyrkt förslag om att återinföra arvs- och gåvoskatten respektive förmögenhetsskatten. Utskottet har bl.a. hänvisat till de förslag regeringen lagt fram i syfte att öka den ekonomiska jämlikheten och till att ifrågavarande skatter ansetts godtyckliga, orättvisa, ineffektiva och svåradministrerade. Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berett att nu tillstyrka förslagen om en förändrad kapitalbeskattning eller om att återinföra en arvs- och gåvoskatt respektive en förmögenhetsskatt. Motionsförslagen avstyrks därmed. Fastighetsskatt och fastighetsavgift m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om ändringar i reglerna om statlig fastighetsskatt och fastighetsavgift. Jämför avvikande mening 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). Bakgrund och gällande rätt Den statliga fastighetsskatten betalas bl.a. för hyresfastigheter och industrifastigheter, enligt 1 och 3 §§ lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. För hyresfastigheter är den statliga fastighetsskatten av taxeringsvärdet för obebyggd tomtmark för hyreshus, bostäder som är taxerade som under uppförande och tillhörande tomtmark, tomtmark som är bebyggd enbart med en bostadsbyggnad som har en annan ägare (t.ex. arrendetomt) samt tomtmark som är bebyggd enbart med en bostadsbyggnad som saknar byggnadsvärde (på grund av att byggnadsvärdet inte blir ). Fastighetsskatten är av taxeringsvärdet för alla byggnadsenheter med lokaler och tillhörande tomtmark. För ägarlägenheter är den statliga fastighetsskatten av taxeringsvärdet för obebyggd tomtmark för ägarlägenheter, ägarlägenheter som är taxerade som under uppförande och tillhörande tomtmark, tomtmark som är bebyggd enbart med ägarlägenheter som har en annan ägare (t.ex. arrendetomt) samt tomtmark som är bebyggd enbart med ägarlägenheter som saknar byggnadsvärde (på grund av att byggnadsvärdet inte blir ). I partimotion 2021/22:3278 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 i denna del anförs att fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad är begränsad för grupper som är ekonomiskt utsatta. föreslår därför att taket på fastighetsavgiften för småhus ska sänkas från av inkomsten även för pensionärer och utsatta grupper. föreslår vidare i yrkande 2 och 3 i denna del att den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder ska avskaffas genom att dessa bostäder klassificeras som elevhem. I partimotion 2021/22:4121 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 i denna del anförs att det är av stor vikt för ett samhälle att ha ett regelsystem som underlättar generationsskiften och andra ägarskiften av företag. föreslår därför att ett nytt stickårssystem ska införas. Systemet ska vara offentligfinansiellt neutralt och tentativt baserat på av taxeringsvärde från . I partimotion 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 i denna del föreslås att den kommunala fastighetsavgiften ska kompletteras med en statlig fastighetsskatt. Skatten ska tas ut på den del av taxeringsvärdet som överstiger och på den del av taxeringsvärdet som överstiger . Vidare anförs att dagens begränsningsregel, som innebär att pensionärer inte ska behöva betala av sin inkomst i avgift, ska utökas till att omfatta alla. Förslaget till ny fastighetsbeskattning innebär också att de avgiftslättnader som finns för nybyggda hus ska avskaffas. I partimotion 2021/22:4221 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 i denna del anförs att all nyproduktion av lägenheter och hus är undantagna från fastighetsavgiften . När dessa nyproducerade fastigheter ingår i den ordinarie beskattningen kommer ägarlägenheten dock skattemässigt att missgynnas. föreslår därför att orättvisan i beskattningen ska tas bort genom att fastighetsavgiften för ägarlägenheten blir densamma som för en bostadsrätt. föreslår slutligen i yrkandena 5 och 6 i denna del att fastighetsskatten på obebyggd tomtmark (hyreshusenheter) ska höjas. I partimotion 2021/22:4181 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 5 i denna del föreslås en höjning av skatten på kommersiella lokaler och på obebyggd mark. Regeringen har genomfört en rad förändringar för att effektivisera och förbättra rörligheten på bostadsmarknaden. Regeringen föreslår att investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande, som infördes , ska förstärkas ytterligare. Vidare avser regeringen att besluta om investeringsstöd för att stimulera ombyggnation och nybyggnation av särskilt boende samt bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden som riktar sig till personer . För att öka rörligheten på bostadsmarknaden höjdes taket för uppskovsbeloppet för avyttringar som har skett efter från till . För att öka utbudet av bostäder till försäljning och skapa flyttkedjor som underlättar rörligheten på bostadsmarknaden beslutade att enligt regeringens förslag avskaffa schablonintäkten på uppskovsbeloppet vid fastighetsförsäljning. Ändringen trädde i kraft . Regeringen har vidare tillsatt två utredningar (dir. 2020:53 En socialt hållbar bostadsförsörjning och dir. 2020:125 Förslag för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden) som har i uppdrag att lämna förslag som tillsammans kan bidra till en bättre fungerande bostadsmarknad. Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berett att tillstyrka ändringar i reglerna om fastighetsskatt respektive fastighetsavgift. Motionsförslagen avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att höja schablonavdraget för andrahandsuthyrning till . Jämför avvikande mening 2 (SD). För att utnyttja det befintliga bostadsbeståndet mer effektivt och på så vis stimulera till en rörligare arbetsmarknad höjdes schablonavdraget för uthyrning av privatbostäder från till (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, yttr. 2012/13:SkU1y). började lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad att gälla. Den största nyheten med lagen är att den ger hyresvärden och hyresgästen en större frihet att komma överens om hyran. Lagen gäller när en lägenhet hyrs för att användas som bostad under förutsättning att uthyrningen inte är en del av en näringsverksamhet. En person som hyr ut en bostad som han eller hon inte har behov av bedriver normalt inte näringsverksamhet. En person som hyr ut tre bostäder eller fler anses normalt bedriva näringsverksamhet. Om en person upplåter flera bostäder gäller lagen bara för den första upplåtelsen. För de senare gäller i stället reglerna i 12 kap. jordabalken (hyreslagen). De bostäder som hyrs ut enligt lagen kan t.ex. vara villor, bostadsrättslägenheter som hyrs ut av bostadsrättshavaren, möblerade och omöblerade rum eller ägarlägenheter. En uthyrning av en hyresrätt i andra hand omfattas dock inte av lagen. I partimotion 2021/22:3938 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 i denna del anförs att när det är stor bostadsbrist tenderar informella andrahandsmarknader och mer eller mindre tvivelaktiga överenskommelser att uppstå. Laglig andrahandsuthyrning är då att föredra. föreslår därför att schablonavdraget för andrahandsuthyrning ska höjas från till . Utskottet konstaterar att ska ha en långsiktig och hållbar bostadspolitik för alla. En väl fungerande bostadsmarknad i hela landet är en viktig förutsättning för människors trygghet och livskvalitet samt för en konkurrenskraftig ekonomi. Möjligheten att söka investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande infördes och är ett viktigt verktyg för en fortsatt hög byggtakt. Regeringen föreslår därför i höständringsbudgeten att investeringsstödet för byggande av hyresbostäder och bostäder för studerande ska förstärkas ytterligare. För att öka rörligheten på bostadsmarknaden höjdes taket för uppskovsbeloppet för avyttringar som har skett efter från till . Regeringen har vidare föreslagit åtgärder mot handel med hyreskontrakt, skärpta regler om andrahandsuthyrning av hyreslägenheter och om uttag av hyror. De nya reglerna trädde i kraft . Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionsförslaget. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att införa en exitskatt. Jämför avvikande mening 4 (V). Bakgrund och gällande rätt Obegränsad och begränsad skattskyldighet Bestämmelser om fysiska personers skattskyldighet i finns i 3 kap. IL. Fysiska personer som är bosatta i , som stadigvarande vistas här eller som har väsentlig anknytning hit är obegränsat skattskyldiga. En obegränsat skattskyldig person är enligt intern rätt skattskyldig för alla sina inkomster i och från utlandet. De personer som inte är obegränsat skattskyldiga är begränsat skattskyldiga. Begränsad skattskyldighet innebär att det bara är vissa inkomster som har anknytning till som kan beskattas enligt inkomstskattelagen. Vilka inkomster det handlar om är uttömmande reglerat i 3 kap. 18–19 a §§ IL. En obegränsat skattskyldig person som bosätter sig utomlands kan bli begränsat skattskyldig redan i och med avresan från . Har personen varit bosatt i kan han eller hon även efter flytten vara obegränsat skattskyldig på grund av väsentlig anknytning till landet. Den obegränsade skattskyldigheten gäller då till dess anknytningen kan betraktas som väsentlig. Om anknytningen är väsentlig bedöms utifrån ett antal omständigheter. Bostad, familj och ekonomiskt engagemang i landet talar starkt för att personen har väsentlig anknytning hit. Andra omständigheter som också beaktas är t.ex. om utlandsvistelsen är föranledd av studier eller av hälsoskäl samt om den som vistas utomlands är varaktigt bosatt på en viss utländsk ort. En begränsat skattskyldig fysisk person är som utgångspunkt inte skattskyldig i för kapitalvinst på värdepapper. För den som har varit obegränsat skattskyldig i kan dock sådan skattskyldighet följa av den s.k. tioårsregeln i 3 kap. 19 och 19 a §§ IL. Enligt tioårsregeln är en begränsat skattskyldig fysisk person skattskyldig för kapitalvinst på vissa angivna tillgångar och förpliktelser – förutsatt att han eller hon under det kalenderår då avyttringen sker eller under de föregående tio kalenderåren har varit bosatt i eller stadigvarande vistats här. Tioårsregeln innebär således en i tiden utsträckt skattskyldighet för inkomster som inte realiserats vid utflyttningstillfället. Bestämmelsen infördes för att säkerställa svensk beskattning av kapitalvinster som uppkommer när en fysisk person avyttrar aktier i samband med en utflyttning från . Innan dessa regler infördes förekom det att den som flyttade ut sköt upp beskattningen av kapitalvinsten till dess han eller hon blev begränsat skattskyldig och inte längre skattskyldig för kapitalvinsten i (se prop. 1982/83:144 s. 13). Skattelagstiftningen i olika stater bygger i de allra flesta fall på principerna om hemviststatsbeskattning och källstatsbeskattning. Med hemviststatsbeskattning avses att en stats beskattningsanspråk grundas på att den skattskyldige har sin skatterättsliga hemvist i staten, se t.ex. 3 kap. 3 och 8 §§ IL. Med källstatsbeskattning avses att en stats beskattningsanspråk grundas på att den skattskyldige har inkomster som förvärvats i, härrör från och i vissa fall även utbetalats från rättssubjekt i denna stat, se t.ex. 3 kap. 17 och 18 §§ IL. Om man tillämpar två eller flera olika principer kan det medföra att samma skattskyldiga person kan beskattas för samma inkomst i flera stater, s.k. internationell juridisk dubbelbeskattning. Skatteavtalen syftar till att lösa sådan dubbelbeskattning genom att fastställa vilken stat – hemviststaten eller källstaten – som ska ha rätt, åtminstone i första hand, att beskatta olika slags inkomster samt hur dubbelbeskattning ska undanröjas. Skatteavtalen erbjuder två olika metoder för att undanröja den dubbla beskattningen. Undantagandemetoden (exemptmetoden) innebär att inkomsten undantas från beskattning. Avräkningsmetoden (creditmetoden) innebär att den utländska skatten avräknas från den nationella skatten. Staterna är fria att välja vilken av metoderna man vill använda. Bestämmelser i ett skatteavtal kan begränsa men inte utvidga den svenska beskattningsrätten. och utveckling () har utformat en modell för skatteavtal (modellavtalet), att användas som förlaga till skatteavtal mellan stater. Av modellavtalet följer att kapitalvinster vid överlåtelse av aktier och andra delägarrätter bara beskattas i hemviststaten (artikel 13 punkt 5). Här ska anmärkas att har reserverat sig mot artikel 13 punkt 5 på så sätt att vi förbehåller oss rätten att beskatta kapitalinkomster vid avyttring av aktier och andra delägarrätter i svenska företag. Aktier och andra delägarrätter vars värde till direkt eller indirekt härrör från fast egendom belägen i den andra avtalsslutande staten får dock beskattas i denna andra stat (artikel 13 punkt 4). innehåller inga särskilda bestämmelser om utflyttningsbeskattning av en person som byter hemvist. Skatteavtalen är alltså avgörande för möjligheten att utöva den beskattningsrätt som följer av tioårsregeln. har skatteavtal med ett 80-tal stater. rätt att beskatta fysiska personers kapitalvinster efter utflyttning varierar mellan de olika avtalen. I partimotion 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 i denna del föreslår att en exitskatt ska införas i enlighet med promemoria Exitbeskattning för fysiska personer. Utskottet konstaterar att de skattepolitiska riktlinjer som antog innebär att skattepolitiken bl.a. ska bidra till goda villkor för företagande och investeringar i . Vägledande för skattepolitiken är också att medborgare och företag ska ha ett högt förtroende för skattesystemet. Ett högt förtroende kräver bl.a. att skattereglerna utformas på ett sådant sätt att utrymmet för skatteplanering begränsas. För att säkerställa beskattning i av kapitalvinster som har upparbetats i finns den s.k. tioårsregeln. Det har dock visat sig att det finns ett behov av att reformera tioårsregeln på ett sätt som säkerställer bl.a. konkurrenskraftiga och likformiga skatteregler. Frågan om reformering av tioårsregeln bereds inom . Utskottet är inte berett att föregripa den pågående beredningen och avstyrker därför motionsförslaget. Skattefri uthyrning av personliga tillgångar Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en skattefri uthyrning av personliga tillgångar. Utskottet avstyrker motionsförslagen om att avslå förslaget. Jämför avvikande mening 1 (M) och 6 (L). För att främja en cirkulär ekonomi gör regeringen bedömningen att det bör införas en möjlighet för fysiska personer att hyra ut personliga tillgångar skattefritt upp till ett visst belopp. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag om skattefri uthyrning av personliga tillgångar. Proposition 2021/22:34 Skattelättnad för cykelförmån och skattefri uthyrning av personliga tillgångar. Regeringen överlämnade proposition 2021/22:34 Skattelättnad för cykelförmån och skattefri uthyrning av personliga tillgångar. Regeringen föreslår att ersättningar vid uthyrning av personliga tillgångar, efter avdrag för utgifter för att förvärva och bibehålla inkomsten, ska tas upp till beskattning bara till den del som de sammanlagda ersättningarna överstiger under ett beskattningsår. Ersättningar vid upplåtelse av en privatbostadsfastighet, en privatbostad eller en bostad som innehas med hyresrätt ska inte omfattas av förslaget. Skattefriheten bör enligt regeringen utformas så att fysiska personer som hyr ut personliga tillgångar får göra ett avdrag från nettointäkten med . Regeringen anser att det föreslagna beloppet är väl avvägt. Den föreslagna skattelättnaden är inte ett avdrag i inkomstslaget kapital. Om de sammanlagda hyresersättningarna, brutto eller netto, understiger under ett beskattningsår kan den föreslagna bestämmelsen således inte skapa utrymme för avdrag mot andra inkomster eller för underskott i detta inkomstslag. Detsamma gäller om utgifterna för uthyrning överstiger hyresersättningarna under ett beskattningsår. Förslaget syftar till att öka återanvändningen av de produkter och tillgångar som omfattas av förslagen och därmed främja en cirkulär ekonomi i enlighet med regeringens strategi för cirkulär ekonomi (M2020/01133). Enligt regeringen är det angeläget att bestämmelserna träder i kraft . Det är vidare lämpligt att bestämmelserna träder i kraft vid ett kalenderårsskifte. Regeringen föreslår därför att reglerna ska träda i kraft och tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . I partimotion 2021/22:4040 av och m.fl. (båda M) yrkandena 4 och 5 i denna del avvisar regeringens förslag om skattefri uthyrning av personliga tillgångar. I kommittémotion 2021/22:2241 av m.fl. (L) föreslås att proposition 2021/22:34 ska avslås i samtliga delar. Liberalerna hänvisar till vikten av att undantag och speciallösningar i skattesystemet som bidrar till att öka komplexiteten i regelverket bör införas med försiktighet. Liberalerna finner, i likhet med en rad remissinstanser, att det skattefria beloppet om framstår som godtyckligt valt. Sänkta kapitalskatter för vanliga låg- och medelinkomsttagare är en prioriterad liberal fråga. På detta område finns det emellertid mer skadliga skatter att åtgärda. I Liberalernas budgetmotion redovisas en rad skattesänkningar som på allvar stärker vanliga människors möjligheter till sparande, däribland en kraftigt sänkt skatt på sparande i investeringssparkonto. För att öka återanvändningen av produkter och tillgångar och därmed främja en cirkulär ekonomi har regeringen föreslagit att ersättningar vid uthyrning av personliga tillgångar, efter avdrag för utgifter för att förvärva och bibehålla inkomsten, ska tas upp till beskattning bara till den del som de sammanlagda ersättningarna överstiger under ett beskattningsår. Utskottet har inga invändningar mot förslaget och tillstyrker propositionen i motsvarande del. Motionsförslagen avstyrks därmed. En moderniserad källskatt på utdelningar till utländska personer Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att kupongskattelagen behöver uppdateras och därmed ersättas med en ny lag om källskatt på utdelningar. Kupongskatt är en definitiv källskatt som tas ut på utdelning på andelar i bl.a. svenska aktiebolag och svenska värdepappersfonder och specialfonder. Kupongskattelagen (1970:624) infördes och regeringen anser att den nuvarande regleringen är i behov av en modernisering. Det gäller såväl den redaktionella och språkliga utformningen som regelverkets tekniska utformning. Dagens regler behöver enligt regeringen anpassas till i flera avseenden. Regeringen anser vidare att det är angeläget att regelverket inte kan kringgås. Regeringen gör därför bedömningen att kupongskattelagen ska upphävas och ersättas med en ny lag om källskatt på utdelningar. Skatten bör benämnas källskatt på utdelning och liksom bör skattesatsen som utgångspunkt vara på utdelningen. Lagstiftningen bör enligt regeringen utformas så att bedrägerier, fusk och fel förebyggs i största möjliga utsträckning. Det bör bl.a. införas ett krav på att lämna information på individnivå i skattedeklarationen för att kunna få en reducerad skattesats direkt vid utdelningstillfället. Vidare bör källskatt på utdelning omfattas av bestämmelserna i lagen (1995:575) mot skatteflykt. Förfarandebestämmelserna, som finns i kupongskattelagen, bör enligt regeringen infogas i skatteförfarandelagen (2011:1244) och anpassas till den systematik och struktur som finns i den lagen. Innehållande av källskatt på utdelning bör ske genom skatteavdrag och det grundläggande ansvaret för att göra skatteavdrag bör ligga på det utdelande företaget, dvs. det bolag eller den ideella förening som beslutar och först betalar ut utdelningen. En aktör som benämns godkänd mellanhand bör dock kunna ta över ansvaret för att innehålla, redovisa och betala in källskatt på utdelning. I ett sådant fall övergår skyldigheten att göra skatteavdrag på den godkända mellanhanden. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Förslaget bör träda i kraft i fråga om bestämmelserna om godkänd mellanhand, och i övrigt . Förslaget bör tillämpas första gången på utdelningar där utdelningstillfället inträffar efter . Utskottet delar regeringens bedömning att kupongskattelagen behöver uppdateras och bl.a. anpassas till . Det är vidare angeläget att reglerna utformas så att de inte kan kringgås. Utskottet delar därför regeringens bedömning att kupongskattelagen ska ersättas med en ny lag om källskatt på utdelningar. En begränsning av avdragsrätten för underskott Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att slopa reglerna om begränsning av avdragsrätten för underskott . Jämför avvikande mening 6 (L). Enligt gällande regler inträder en beloppsspärr vid ägarförändringar i underskottsföretag. har i en dom (HFD 2021 ref. 33) prövat en fråga om beloppsspärrens och skatteflyktslagens tillämpning när det gäller reglerna om tidigare års underskott. Avgörandet visar enligt regeringen på en brist i lagstiftningen då de tillämpliga reglerna är för snävt avgränsade för att uppnå sitt syfte, nämligen att förhindra handel med underskott. Regeringen gör därför bedömningen att det bör införas en särskild begränsningsregel som innebär att möjligheten att utnyttja tidigare års underskott efter en ägarförändring upphör om underskotten med hänsyn till omständigheterna kan antas ha utgjort det övervägande skälet till att ägarförändringen har skett. Vid bedömningen av skälet för ägarförändringen bör det enligt regeringen särskilt beaktas om förvärvaren genom ägarförändringen har erhållit andra tillgångar eller rättigheter än kontanter och fordringar på företag som ingick i samma koncern som underskottsföretaget före ägarförändringen, eller något företag som bedriver rörelse. Syftet med den föreslagna bestämmelsen är att motverka handel med underskottsföretag och att beloppsspärren kringgås. Regeringen har i en skrivelse till aviserat förslaget (skr.