yttr · H805SkU6y · 2021-05-05 00:00:00 — skrivelser till regeringen – åtgärder har bett bl.a. skatteutskottet att yttra sig över regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder samt eventuella följdmotioner. Inga följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. har beslutat att yttra sig över redogörelsen i de delar som avser riksdagsskrivelser som utskottet medverkat till och som inte var slutbehandlade . Följande fem riksdagsskrivelser har enligt redogörelsen ännu inte slutbehandlats: – 2001/02:201 om att avskaffa reklamskatten – 2011/12:170 om – 2013/14:186 i fråga om ändring av beställningsbemyndiganden och överlåtelse av fastighet – 2017/18:199 om kemikalieskatt – 2018/19:299 om beskattning av uthyrning av vårdpersonal. I yttrandet finns två avvikande meningar (M, KD). Regeringen ska i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Redovisningen tar upp samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret och äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen. Den avser huvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits –. För att underlätta för riksdagsutskotten att få en så aktuell bild som möjligt vid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete, har redovisningen fått omfatta även vissa regeringsbeslut från tiden efter den egentliga redovisningsperiodens slut. Ett viktigt inslag i redogörelsen för behandlingen av riksdagsskrivelserna är lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar. Många av förordningarna är grunden för en omfattande normgivning på myndighetsnivå. Därför lämnas i detta sammanhang en aktuell redovisning av regelbeståndet i () och hos myndigheterna. Av de riksdagsskrivelser som tas upp i regeringens redogörelse avser de flesta ärendena lagstiftning som utskottet beredde och där regeringens åtgärd har varit att utfärda den lagstiftning som antagit. Dessa riksdagsskrivelser är i och med detta slutbehandlade. Enligt redogörelsen har två tillkännagivanden från utskottet slutbehandlats . Det gäller ett tillkännagivande 2015/16:161 från /16 om att se över möjligheten att utöka befogenhet att besluta om postspärrar för postförsändelser samt att införa samma möjlighet för försändelser förmedlade av kurirföretag (bet.2015/16:SkU21) som enligt skrivelsen slutbehandlas i samband med propositionen Utökade möjligheter för att besluta om postspärrar (prop. 2020/21:49). Det andra tillkännagivandet 2017/18:202 är från /18 och handlar om att regeringen bör ge ett utökat uppdrag till Statskontoret att utreda hela företrädaransvaret och inte bara begränsade delar (bet. 2017/18:SkU12). Statskontoret redovisade sitt begränsade uppdrag . Regeringen tillsatte en utredning om huruvida det finns behov av att ändra reglerna om det skatterättsliga företrädaransvaret. Utredningen redovisade sitt uppdrag (SOU 2020:60). Betänkandet är ute på remiss. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 13.37) ansåg regeringen att det med anledning av den tillsatta utredningen inte fanns någon anledning att ge ett utökat uppdrag till Statskontoret. Fem riksdagsskrivelser har redovisats som inte slutbehandlade. Det handlar om ärenden som redovisas nedan och som tas upp i tidsordning. Det är angeläget att skrivelser behandlas med nödvändig skyndsamhet, och det är önskvärt att regeringen så långt som möjligt försöker ange när den kan tänkas avsluta ett ärende som är under behandling. När det gäller frågan om att avskaffa reklamskatten konstaterar utskottet att det nu har gått utskottet föreslog ett tillkännagivande om en sådan avveckling med tanke på de budgetpolitiska målen. beslutade att göra ett tillkännagivande i enlighet med skatteutskottets förslag . har frågan tagits upp i det årliga budgetarbetet, och ytterligare steg för att avskaffa reklamskatten togs 2006 och 2008. Utskottet har påtalat att tillkännagivande avser avveckling av hela reklamskatten. Olika regeringar har i budgetpropositionen redovisat sina överväganden som inneburit att frågan prioriterats men att det inte funnits förutsättningar för en finansiering av att avskaffa reklamskatten när man har beaktat de budgetpolitiska målen. har i sitt budgetbeslut godtagit denna uppfattning och i allmänhet avvisat en rad motioner om en omedelbar avveckling av reklamskatten. Det kan således enligt utskottets mening inte hävdas att någon regering skulle ha försummat att hörsamma begäran att pröva frågan. Till saken hör också att den nuvarande regeringen och tidigare regeringar har förklarat för att hela reklamskatten bör avskaffas. Någon kritik från konstitutionell synpunkt kan enligt utskottets uppfattning emellertid inte riktas mot någon regering för dess hantering av frågan. I skrivelsen uppger regeringen att den i fjolårets skrivelse 2019/20:75 aviserade sin avsikt att återkomma till frågan om reklamskattens successiva avskaffande i budgetpropositionen men att regeringen med hänsyn till osäkerheten i den ekonomiska situationen och den rådande pandemin valde att prioritera andra angelägna reformer före ytterligare sänkning av reklamskatten. Regeringen avser att återkomma till frågan om att avskaffa reklamskatten. Utskottet ser mot bakgrund av det arbete som regeringen utför för att begränsa de ekonomiska effekterna av den rådande pandemin ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. När det gäller , dvs. tillkännagivande i riksdags-skrivelse 2011/12:170, beslutade med bifall till en reservation (S, MP, V) om ett tillkännagivande om att skatteavtalet med bör förhandlas om för att förbättra balansen mellan bosättnings-kommun och arbetskommun när man beskattar gränspendlare i . I skrivelse 2020/21:75 uppger regeringen att arbetet bedrivs i linje med de förutsättningar som anges i avtalet och att bedömningen i fjolårets skrivelse 75 var att kunna slutföra arbetet . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget , finansplan m.m. avsnitt 13.39) anges att arbetet har fördröjts med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19, vilket också innebär att arbetet inte har kunnat slutföras . När utvärderingen är klar går det att ta ställning till om det utjämningsbelopp som överförs från till till sin storlek är tillräckligt för att möjliggöra kompensation för de kostnader som pendlarna medför för hemkommunerna. har regeringen tagit kontakt med den danska regeringen i syfte att förbereda en eventuell omförhandling av . Spridningen av sjukdomen covid-19 har emellertid inneburit ett avbrott i detta arbete, som kommer att återupptas när möjlighet ges. Eftersom regeringen nu har tagit kontakt med den danska regeringen i syfte att förbereda en eventuell omförhandling av avtalet och eftersom detta arbete avbrutits på grund av den rådande pandemin ser utskottet ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. Ändring av beställningsbemyndigande och överlåtelse av fastighet behandlade en proposition om förändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i . beslutade bl.a. att bemyndiga regeringen att utan ersättning överlåta fastigheten 4:1 till kommun. I ärendet anförde skatteutskottet, utan att föreslå ett tillkännagivande till regeringen, att utskottet instämde i det som försvarsutskottet hade anfört om en analys av de operativa konsekvenserna, en bedömning av merkostnaderna och en dialog med Försvarsmakten i samband med överlåtelsen av den aktuella fastigheten. hade i övrigt inget att invända mot att regeringen bemyndigades att överlåta fastigheten. I skrivelsen uppger regeringen att har tecknat ett intentionsavtal tillsammans med kommun och Försvarsmakten om en möjlig etablering av ett nytt högkvarter för Försvarsmakten på den aktuella fastigheten. har genomfört några mindre fastighetsjusteringar mellan kommun och . Vidare har mark överförts från myndigheten till kommun i takt med att detaljplaner har beslutats. bedömer att det finns ett fortsatt behov av statlig äganderätt av en del av fastigheten för att kunna tillgodose totalförsvarets behov. Regeringen håller sig fortsatt informerad i frågan. Utskottet ser ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. I samband med behandlingen av motioner från den allmänna motionstiden /18 beslutade i enlighet med utskottets förslag (2017/18:SkU10) om ett tillkännagivande om att regeringen ska utvärdera kemikalieskatten. I skrivelsen uppger regeringen att den gav och Kemikalieinspektionen i uppdrag att utvärdera kemikalieskattens effekter (Fi2019/04008). Den första delen av utvärderingen redovisades . Den andra delen av utvärderingen, myndigheternas förslag till ändringar, skulle enligt uppdraget redovisas . Myndigheterna har dock framfört ett önskemål om att redovisningstidpunkten ska flyttas fram till , vilket har beviljats. Utskottet noterar att tillkännagivandet kan antas bli slutbehandlat och ser därför ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. Beskattning av uthyrning av vårdpersonal I samband med behandlingen av motioner från den allmänna motionstiden /19 beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska göra en konsekvensanalys av tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag som neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt (bet. 2018/19:SkU25 s. 7). I skrivelsen uppger regeringen att kommittédirektivet Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg (dir. 2020:20) beslutades av regeringen. Uppdraget ska enligt tilläggsdirektiv som beslutades (dir. 2020:137) redovisas . Utskottet noterar att tillkännagivandet kan antas bli slutbehandlat och ser därför ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), (S), Gulan Avci (L), (SD), (MP) och (M). skrivelser till regeringen – åtgärder (M) (M), (M), Boriana (M) och (M) anför: konstaterar att regeringen har tagit på sig när det gäller tillkännagivandet om beskattning av uthyrning av vårdpersonal. har tillkännagett för regeringen att den skyndsamt bör göra en konsekvensanalys av tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag som neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt. Trots att tillkännagivande stipulerar att regeringen skyndsamt ska se över konsekvenserna av tolkning har regeringen först valt att skjuta på arbetet med den efterfrågade konsekvensanalysen till 2020 och när utredningen väl tillsattes bestämde regeringen att uppdraget skulle redovisas . ska uppdraget slutredovisas först . Vårdens alla aktörer är satta under enorm press med anledning av den pandemi som råder och regeringen behöver därför agera. Mot bakgrund av att lämnade tillkännagivandet och att regeringen uppmanades att agera skyndsamt, anser vi att det har tagit orimligt för regeringen att hantera tillkännagivandet. konstaterar även att det tillkännagivande som riktade till regeringen om att kemikalieskatten ska utvärderas ännu inte har slutbehandlats. Skatten borde ha utvärderats vid det här laget, särskilt eftersom regeringen redan har hunnit påbörja arbetet med att ta fram en ny kemikalieskatt på kläder och skor, till vilken en fullgjord utvärdering av kemikalieskatten hade varit ett viktigt underlag. skrivelser till regeringen – åtgärder (KD) (KD) anför: beslutade efter ett initiativ från om att tillkännage för regeringen att skyndsamt genomföra en konsekvensanalys av tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag som neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt. Regeringen valde dock att vänta med att agera till och den utredning som då tillsattes skulle vara färdig först , efter tillkännagivande om en skyndsam konsekvensanalys. förlängdes utredningstiden och uppdraget ska nu redovisas i stället. för tillkännagivandet var vårdens aktörer under press, med bl.a. mycket långa köer till operation och specialistvård. Situationen förvärrades sedan avsevärt av covid-19-pandemin, som satt sjukvården under mycket hård press. Att det tar från beslut i till att konsekvensanalysen ska vara färdig, motsvarar knappast beslut om en skyndsam hantering. Dessutom kommer eventuella åtgärder som föreslås att sannolikt kräva ytterligare tid för att beredas, beslutas och genomföras, vilket gör att många vårdaktörer tvingas hantera stora ytterligare kostnader under åtminstone . anser att regeringens hantering av frågan tagit och inte motsvarar tillkännagivandet som tydligt angav att frågan skulle hanteras skyndsamt.