yttr · H905UbU1y · 2021-10-28 00:00:00 — Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning har gett utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över budgetpropositionen (prop. 202/22:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor) samt de motioner som kan komma att väckas om inkomster och utgiftsramar som berör utskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande till de förslag i propositionen och motionerna som gäller utgiftsramen samt de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens proposition i dessa delar och avstyrker motionerna. I yttrandet finns sex avvikande meningar (M, SD, C, V, KD, L). beslutade att bereda bl.a. utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor) samt de motioner som kan komma att väckas i de delar de rör inkomster och utgiftsramar som berör utbildningsutskottets ämnesområde. Utgiftsram för utgiftsområde 15 Studiestöd I propositionens yrkande 5 i denna del föreslår regeringen att utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd ska uppgå till 27 2022. Regeringen föreslår även i yrkande 8 i denna del att utgifterna som riktlinje för regeringens budgetarbete preliminärt beräknas till 27 226 respektive för utgiftsområde 15. I partimotion 2021/22:4040 yrkande 2 i denna del föreslår och (båda M) att utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd höjs med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 3 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2021/22:3938 yrkande 4 i denna del föreslår m.fl. (SD) att utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd höjs med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 5 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2021/22:4121 yrkande 3 i denna del föreslår m.fl. (C) att utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd sänks med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2021/22:3278 yrkande 7 i denna del föreslår Nooshi Dadgostar m.fl. (V) att utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd höjs med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 8 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2021/22:4221 yrkande 3 i denna del föreslår m.fl. (KD) att utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd sänks med 1 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2021/22:4181 yrkande 3 i denna del föreslår m.fl. (L) att utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd sänks med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I följande tabeller redovisas dels förslaget till utgiftsram för utgiftsområdet , dels förslaget till preliminära utgiftsramar för utgiftsområdet åren därefter. Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 15 Studiestöd Tusental kronor – regeringens förslag i totalt belopp och partiernas avvikelse från regeringen -1 690 000 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 15 Studiestöd Miljoner kronor – regeringens förslag i totalt belopp och partiernas avvikelse från regeringen Utgiftsram för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning I propositionens yrkande 5 i denna del föreslår regeringen att utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ska uppgå till 94 2022. Regeringen föreslår även i yrkande 8 i denna del att utgifterna som riktlinje för regeringens budgetarbete preliminärt beräknas till 92 016 respektive för utgiftsområde 16. I partimotion 2021/22:4040 yrkande 2 i denna del föreslår och (båda M) att utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning höjs med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 3 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2021/22: 3938 yrkande 4 i denna del föreslår m.fl. (SD) att utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning höjs med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 5 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2021/22: 4121 yrkande 3 i denna del föreslår m.fl. (C) att utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning sänks med 1 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2021/22:3278 yrkande 7 i denna del föreslår Nooshi Dadgostar m.fl. (V) att utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning höjs med 3 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 8 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2021/22:4221 yrkande 3 i denna del föreslår m.fl. (KD) att utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning höjs med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2021/22:4181 yrkande 3 i denna del föreslår m.fl. (L) att utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning höjs med 6 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I följande tabeller redovisas dels förslagen till utgiftsram för utgiftsområdet , dels förslagen till preliminära utgiftsramar för utgiftsområdet åren därefter. Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Tusental kronor – regeringens förslag i totalt belopp och partiernas avvikelse från regeringen -1 244 134 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Miljoner kronor – regeringens förslag i totalt belopp och partiernas avvikelse från regeringen position som en ledande kunskaps- och forskningsnation ska värnas och utvecklas. Huvudprioriteringarna för politiken är att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten i skolan. Inom kommunernas vuxenutbildning, och högskolan ska hög kvalitet i utbildningarna prioriteras och fler ska ha möjlighet att studera. Det ska finnas goda möjligheter att utbilda sig oavsett var i landet man bor och kompetensförsörjningen ska förbättras. Den fria forskningen ska värnas som forskningspolitiken ska svara mot globala och nationella samhällsutmaningar. Utbildning och bildning ger kunskaper och perspektiv som möjliggör personlig utveckling och skapar förutsättningar för ett aktivt deltagande i ett demokratiskt samhälle. Alla barn, unga och vuxna ska oavsett bakgrund, uppväxtmiljö eller andra förhållanden ges förutsättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential. Ett modernt utbildningssystem möjliggör ett livslångt lärande som ger varje människa möjlighet att kunna växa och fylla på med kunskap under hela livet oavsett var i landet den bor. Studiestödet spelar en betydande roll för möjligheterna till utbildning och genom förslag om ett nytt omställningsstudiestöd ges ännu bättre möjligheter till vidareutbildning. Jämställdhetspolitikens delmål om jämställd utbildning präglar regeringens utbildningspolitik och arbetet inom utgiftsområdet. Utbildningspolitiken bidrar även till genomförandet av Agenda 2030 och de globala hållbarhetsmålen, särskilt mål 4 God utbildning för alla. För att stärka utbildningen och ytterligare höja elevernas kunskapsresultat behövs fortsatta reformer. Bland annat följande reformer föreslås i budgetpropositionen : – Uppsökande verksamhet och förlängt läslyft föreslås för förskolan. – Det statliga stödet till skolväsendet förstärks för bl.a. en ökad undervisningstid och mer stöd för elever som behöver det. – En förstärkning av likvärdighetsbidraget föreslås, vilket kan användas för mer personal och mindre elevgrupper i fritidshemmet. – Elever i ska erbjudas minst två timmars extra studietid liksom lovskola under läsåret, exempelvis på läslovet eller påsklovet. – Förbättrad undervisning i grund- och gymnasiesärskolan föreslås genom kompetensutvecklingsinsatser för personalen samt verktyg för att bedöma och följa upp elevernas kunskaper. – Steg för steg införs ett nationellt professionsprogram för rektorer, lärare och förskollärare för att förbättra kompetensutvecklingen. – En övergång från kursbetyg till ämnesbetyg i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan förbereds. – byggs ut och kombinationsutbildningar stärks där yrkesutbildning kombineras med vuxenutbildning i sfi eller svenska som andraspråk. – Alla elever som väljer ett yrkesprogram ska bli garanterade att kunna läsa de kurser som krävs för att få grundläggande behörighet. – Medel avsätts för fler utbildningsplatser inom regionalt yrkesvux och . – Medel tillförs lärosätena för att fortsätta satsningen på livslångt lärande för yrkesverksammas kompetensutveckling och omställning. – Höjda forskningsanslag föreslås till universitet och högskolor och en särskild satsning på rymd- och klimatforskning. – Ett nytt offentligt omställningsstudiestöd planeras 2023 för att öka möjligheten för vuxna att utbilda sig. anser att regeringens förslag är väl avvägda och föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning samt de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdena för åren därefter enligt budgetpropositionen. Motionsförslagen bör avstyrkas i motsvarande delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (SD), (MP), (L), (SD), (V) och (S). Avvikande mening (M) (M), (M) och (M) anför: borde vara ett land med en av världens bästa skolor, och på många skolor bedrivs utbildning av lärare med hög klass som får eleverna att upptäcka nya världar. finns det betydande skillnader både mellan skolor och mellan klassrum, som gör att alla elever inte får samma möjligheter till en god utbildning. Hög utbildningsnivå är grunden för ekonomisk utveckling och vårt välstånd. vill få ordning på svensk skola så att varje elev går ut nian med fullständiga betyg. I ska egen ansträngning leda till resultat. Skola, yrkesutbildningar och universitet är avgiftsfria. Detta vill vi värna. Vi föreslår reformer som stärker elevernas lärande och kunskaper. Det innefattar utökad undervisningstid samt en särskild satsning på rektorer och stärkt ledarskap på utsatta skolor. En mer lärarledd undervisning med kunskapsfokus måste införas. Särskilt viktig är lärarledd undervisning när många barn inte har svenska som modersmål och en bakgrund, ibland erfarenhet, från andra länders utbildningssystem. Undervisningstiden behöver utökas med start i lågstadiet och de nya timmarna ska tillföras matematik- och svenskundervisningen. Lovskolan ska vara obligatorisk för alla elever som riskerar F eller icke godkänt i betyg. Staten ska ta ett tydligare ansvar för att skolorna når målen. De skolor och förskolor som behöver stöd och resurser att genomföra de förändringar som behövs för att vända resultaten bör få det. Skolor som trots insatser inte kan garantera alla elever en god utbildning ska kunna tvångsförvaltas, och ytterst stängas, av Skolinspektionen. Förskolan har ett uppdrag att stödja barn i deras språkutveckling, både på barnens modersmål och på svenska. För de barn som aldrig eller mycket sällan möter svenska språket i hemmet behövs en särskild språkförskola för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Vi värnar det fria skolvalet och vill att alla kommuner ska införa ett ”aktivt skolval”. Det innebär att kommunerna ska se till att alla familjer väljer skola genom bl.a. uppsökande verksamhet och information på flera språk. Komvux är en viktig del i ett livslångt lärande och ett fönster att öppna för den som önskar växla bana under livet. Vi vill sänka åldersgränsen för komvuxstudier till . Vi vill ge ett uppdrag till () om en reformerad lärarutbildning med ett helt nytt kunskapsfokus, mer relevant innehåll m.m. UKÄ bör även få ett uppdrag om en reformerad rektors- och skolledarutbildning. För att möta behovet av rekrytering behöver vidare fler vägar till läraryrket öppnas där människor med rätt ämneskunskaper men utan lärarkompetens bereds möjlighet att ta sig in. Vi stöder fler vägar till läraryrket genom Teach for . Vi föreslår även höjt anslag till för fri och forskarinitierad forskning för att uppnå en högre kvalitet i forskningen. Vi vill att () tar fram en modell för hur en betald polisutbildning skulle kunna implementeras fr.o.m. . För detta ändamål bör anslaget till CSN höjas. Vi anser att finansutskottet bör tillstyrka partimotion 2021/22:4040 i denna del, medan regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas. Övriga motioner bör avstyrkas i berörda delar. Inom ramen för finansutskottets behandling av budgeten kommer och att söka stöd för ett annat, gemensamt, budgetförslag som börjar ta tag i de stora samhällsproblem står inför. Avvikande mening (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Ett fungerande utbildningssystem är en direkt förutsättning för demokrati, kultur och hela det svenska kunskapssamhället. förespråkar ett statligt huvudmannaskap för skolan och en, i vissa avseenden, starkare statlig styrning. Detta innebär inte att samtliga statliga verktyg som styr verksamheten är positiva. En viss del av de riktade statliga bidragen är ineffektiva och bör ersättas av generella stöd till kommunerna. Systemet med förstelärartjänster har inneburit bl.a. ökade konflikter på vissa skolor och en otydlighet om vad uppdraget innebär eller på vilka grunder det tilldelas en person. För att stärka läraryrket bör det nuvarande systemet ersättas med en karriärtrappa som omfattar fler lärare, där lärarens vidareutveckling sker stegvis med krav på prestation, vidareutbildning, ansvarstagande och mentorskap för yngre kollegor. Barn behöver ges goda förutsättningar och få uppmärksamhet och omsorg i förskolan. I många fall drabbas förskolepersonal av hög arbetsbelastning, underbemanning och för många bisysslor. Vi förordar en riktlinje om max fem barn per förskolepersonal. Förskolepersonal är särskilt utsatta för hög smittorisk, som de riskerar att bidra till ökad smitta på arbetsplatsen om de kommer till skolan med symtom. Av denna anledning bör karensavdraget för förskolepersonal avskaffas. Problemen med otrygghet, dålig studiero och hot och våld i skolan, har ökat och måste åtgärdas. Elever som inte klarar av en normal undervisningssituation och inte är mottagliga för vuxenvärldens markeringar är ett arbetsmiljöproblem och förstör studieron för andra elever. De behöver extra stöd av särskilt kompetent personal, och ska därför placeras i jourklass. Eftersom missförhållanden i många skolor har vuxit i omfattning behövs en rejäl satsning på Skolinspektionen. Fler kontroller, oanmälda besök samt utökade rutiner för kravställning och uppföljning behövs. Om Skolinspektionen noterar att en skola, trots upprepade varningar, inte fungerar och utgör ett arbetsmiljöproblem för lärare och elever, ska staten ta över dess drift. Gymnasieskolan i har stora problem med att många elever inte fullföljer sina utbildningar. De tvååriga yrkesprogrammen med minskat teoretiskt innehåll ska därför återinföras. Den som vill kan sedan bygga på sin tvååriga utbildning med ett tredje år och därigenom stärka sin teoretiska profil. Det finns, , en trend att anslagen per student på högskolor och universitet urholkas. Urholkningen av resurserna per student fortsätter år till stor del på grund av ett s.k. produktivitetsavdrag. budgeterar för ett avskaffande av produktivitetsavdraget och skjuter därutöver till medel för att öka lärartätheten och öka antalet undervisningstimmar. Vi anser att det bör göras en satsning på kärnenergi- och rymdforskning för att bl.a. utveckla ny teknologi och fjärde generationens nya kärnkraftverk. Skolan behöver en likvärdig och generell satsning genom en ökad skolpeng. Staten ska skjuta till mer pengar så att grundbeloppet för varje elev ökar. Det står sedan respektive skola fritt att använda dessa extra resurser till de förbättrade åtgärder som behövs. Det kan t.ex. ske genom inköp av mer läromedel eller en satsning på högre personaltäthet. Vi föreslår en årlig studieskuldsavskrivning om för examinerade lärare som tar anställning i glesbygdsområden. Det behöver vara attraktivt att arbeta i dessa områden. Vi har bl.a. även lämnat förslag om höjt studiebidrag för de tio utbildningar som har störst arbetskraftsbrist och om ett avskaffat studiestartsstöd. Vi anser att finansutskottet bör tillstyrka partimotion 2021/22:3938 i denna del, medan regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas. Övriga motioner bör avstyrkas i berörda delar. Avvikande mening (C) (C) anför: Den långvariga satsning på att bredda möjligheterna till utbildning och vidareutbildning som bidragit till att stärka under pandemin måste nu fortsätta. Det måste ske genom långsiktigt utbyggda platser på och yrkesvux, genom starkare sfi kombinerad med yrkesutbildning och genom att fortsätta kvalitetsarbetet i skolan och förbättra skolvalet. Skolan ska, förutom att utgå från läroplanens och kursplanernas mål, lägga en stabil grund för elevernas kommande etablering på arbetsmarknaden och det livslånga lärandet. En förutsättning för det är att elever går ut med fullständiga betyg. De svenska yrkesutbildningarna på gymnasiet har lockat för få elever och är underdimensionerade i förhållande till växande behov. För att utbildningen ska leda till jobb behöver skolans koppling till arbetsmarknaden stärkas och förbättras. har här en avgörande roll. Läraren är den enskilt viktigaste faktorn för elevens framgång i klassrummet. Det finns fortsättningsvis ett behov av att höja läraryrkets status. För en uppvärdering av läraryrket behöver det skapas förutsättningar för fristående lärarutbildningar, kontinuerlig och systematisk kompetensutveckling, kollegialt lärande samt minskad detaljstyrning. Lärarlegitimationen är ett sätt att kvalitetssäkra läraryrket, så att alla elever får möjlighet till en högkvalitativ och likvärdig utbildning. Lärarutbildningen är i grunden en statlig angelägenhet och jag ser ett behov av att staten medverkar till att stötta lärarna i deras fortbildning. Jag vill se ett tydligt och transparent karriärsystem för förskolelärare, lärare och skolledare. De barn som gynnas mest av en god förskola är de barn som har de svåraste förutsättningarna. Den långsiktiga målsättningen bör vara en utbyggd förskola och att fler barn ska få möjlighet att delta i förskoleverksamheten. För att stärka barnskötarrollen ytterligare vill jag se ett barnskötarlyft. Ett bra sätt att nå barn till nyanlända föräldrar är att erbjuda integrationsförskola, där förskoleverksamheten bedrivs parallellt med sfiundervisning för föräldrarna. Integrationsförskolan bör utvidgas till fler delar av landet. Svensk skola ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. Det behövs reformer som syftar till att höja kunskaperna i skolan, ge elever och lärare arbetsro i klassrummet och säkerställa att alla skolor håller en hög kvalitet och ger alla elever samma chans till en god utbildning. Elevhälsan bör värderas upp och byggas ut med fler skolsköterskor, kuratorer och psykologer. Ett aktivt obligatoriskt och samordnat skolval bör införas där elever och vårdnadshavare ges stöd och mer relevant information görs tillgänglig. Att möjliggöra för friskolor att verka i hela landet är betydelsefullt, inte minst på landsbygden där skolan ofta är navet i bygden. Kvaliteten på högskoleutbildningarna bör stärkas. En samverkan och en nära koppling mellan den högre utbildningen och omgivande samhälle är av största vikt. Lärosätena bör bli mer autonoma, finnas i hela landet och ges ytterligare möjligheter att utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar. Utbildningsformer som skapar bättre förutsättningar för livslångt lärande bör också gynnas. Exempelvis bör relevanta sommarkurser av fördjupningskaraktär, distanskurser och kurser på halvfart uppmuntras. Medel bör avsättas för att möjliggöra att ge Nationellt centrum för kvinnofrid ett nationellt kunskapsuppdrag. attraktionskraft internationellt bör öka. Det gäller bl.a. doktorander och forskare och mer behöver göras för att attrahera kompetens. Jag anser att finansutskottet bör tillstyrka partimotion 2021/22:4121 i denna del, medan regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas. Övriga motioner bör avstyrkas i berörda delar. Avvikande mening (V) (V) anför: är övertygat om att en stark, gemensamt finansierad och jämlik välfärd med en väl fungerande skola, fritidsverksamhet, sjukvård, socialtjänst, låg arbetslöshet och ett starkt socialt försäkringssystem är det bästa sättet att motverka klassamhället och att förebygga kriminalitet. Förskolan ska vara en rättighet och en möjlighet för alla barn. För att den jämlika förskolan ska fortsätta behöver barngruppernas storlek begränsas och personalens arbetsmiljö förbättras. Rätten till 30 timmars förskola behöver också utökas till alla barn. I en barngrupp i åldern 1–bör det inte vara fler än 12 barn på tre pedagoger och i åldern 3–bör det inte vara fler än 15 barn på tre pedagoger för att barnen ska må bra. Fritidshemmen är en viktig del av skolans pedagogiska uppdrag. Jag föreslår en årlig satsning på fritidshemmen. Den jämlika och sammanhållna skolan bör återupprättas. När elever med olika bakgrund och livsåskådning möts förbättras inte bara resultaten utan också sammanhållningen. Skolan kan inte avskaffa klassamhället men jämna ut klasskillnader. Skolan bör tillföras mer resurser som fördelas efter behov, så att de barn som behöver stöd kan få det direkt och inte halkar efter. För elever i behov av särskilt stöd sätts de största insatserna in först i slutet av och i gymnasieskolan. Jag vill ändra på detta och se till så att det finns tillräckliga resurser för särskilt stöd redan i förskolan och i . I skola och förskola ska det finnas personal så att varje barn får behövligt stöd, något som inte får prioriteras ned för att skapa vinstutdelning till ägarna. Skolans mål ska vara att ge eleverna den bästa kunskapen. För en likvärdig utbildning behövs ett slut på vinstintresset inom skolväsendet. Stora skolkoncerner har haft aktieutdelningar och de riktade statsbidragen till friskolorna bör sänks. För att kunna skapa en likvärdig och bra skola i hela landet behöver staten återta huvudmannaskapet för skolan. För många människor har vuxenutbildningen inneburit en andra chans när tidigare skolformer har misslyckats. Ofta krävs minst gymnasieutbildning för att få ett arbete, och det är även nödvändigt för att kunna studera vid en yrkeshögskola eller ett universitet. Antalet platser inom den kommunala vuxenutbildningen bör utökas. För att höja kvaliteten i högskolans utbildningar bör ersättningen per helårsstudent till lärosätena höjas.