yttr · H805UbU5y · 2021-05-04 00:00:00 — skrivelser till regeringen – åtgärder beslutade att anmoda övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder jämte eventuella följdmotioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Ingen motion har väckts i ärendet. Utskottet har granskat regeringens redogörelse för de riksdagsskrivelser som avser utbildningsutskottets beredningsområde. Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömningar av de tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade i skrivelsen. När det däremot gäller de tillkännagivanden som i skrivelsen redovisas som inte slutbehandlade anser utskottet att det är problematiskt att regeringen dröjer med att verkställa viktiga tillkännagivanden från utskottet. I yttrandet finns en avvikande mening (S, V, MP) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Regeringen redovisar i en skrivelse till vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av beslut. Redogörelsen är knuten till de riksdagsskrivelser i vilka meddelar regeringen sina beslut. Regeringens skrivelse har alltid nummer 75. Regeringens skrivelse omfattar huvudsakligen alla riksdagsskrivelser till regeringen –. Redovisningen omfattar dessutom de riksdagsskrivelser från tidigare riksmöten som inte har redovisats som slutbehandlade. Inom utbildningsutskottets beredningsområde redovisas sammanlagt 30 riksdagsskrivelser till regeringen med anledning av utskottets betänkanden. Riksdagsskrivelserna innehåller 27 tillkännagivanden. Regeringen redovisar att 6 tillkännagivanden har slutbehandlats sedan förra årets skrivelse och att resterande 21 tillkännagivanden inte är slutbehandlade, varav 3 är nya tillkännagivanden som inte har redovisats i skrivelse 75. Regeringen redovisar att följande tillkännagivanden har slutbehandlats sedan förra årets skrivelse: • Plan för att legitimera fler yrkesgrupper (rskr. 2013/14:27) • Utvärdering av fjärrundervisning (rskr. 2014/15:141) • Utökade möjligheter till undervisning och fjärrundervisning på entreprenad (rskr. 2014/15:141) • Eftergymnasial utbildning för särskoleelever (rskr. 2016/17:249) • Utredning om utvärdering av forskning och innovation (rskr. 2017/18:273) • Utvärdering och uppföljning av strategin för svensk rymdverksamhet (rskr. 2018/19:45). Regeringen redovisar följande tillkännagivanden som inte slutbehandlade: • Kvalitetssäkring av högre utbildning: Utvärdering av det nya kvalitetssäkringssystemet (rskr. 2015/16:155) • Kvalitetssäkring av högre utbildning: Jämförelser av utbildningars kvalitet (rskr. 2015/16:155) • Breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning (rskr. 2015/16:169) • Skolavslutningar och andra traditionella högtider (rskr. 2015/16:228) • Nationellt digitalt lärarlyft (rskr. 2015/16:228) • Digitaliserade nationella prov med extern rättning – tillkännagivande från /16 (rskr. 2015/16:228) • Digitala och centralt rättade nationella prov – tillkännagivande från /17 (rskr. 2016/17:250) • Utbildningarnas arbetslivsanknytning (rskr. 2016/17:208) • Könsuppdelad undervisning (rskr. 2016/17:250) • (rskr. 2016/17:251) • Trygghet och studiero i skolan (rskr. 2017/18:221) • Kunskapsunderlag och konsekvensanalys i fråga om användandet av kvalificerade lärare med utländsk utbildning (rskr. 2017/18:221) • Brister i tillämpningen av skollagens bestämmelser om de stödinsatser som behövs för att elever ska nå kunskapskraven (rskr. 2017/18:333) • Likställa villkoren för offentliga och privata forskningsutförare (rskr. 2018/19:44) • Tioårig grundskola (rskr. 2018/19:104) • Tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå (rskr. 2018/19:171) • Skriftligt ordningsomdöme i terminsbetygen på högstadiet och gymnasiet (rskr. 2018/19:194) • Möjligheter att kombinera gymnasieutbildning med elitsatsning i idrott (rskr. 2018/19:269) • Jämförelser av utbildningars kvalitet vid olika lärosäten (rskr. 2019/20:349) – nytt tillkännagivande som inte har redovisats i skrivelse 75 • rekommendation till regeringen om undantag från skolplikten (rskr. 2020/21:162) – nytt tillkännagivande som inte har redovisats i skrivelse 75 • Nationellt frånvaroregister (rskr. 2020/21:162) – nytt tillkännagivande som inte har redovisats i skrivelse 75. Utskottet har granskat regeringens redogörelse för de riksdagsskrivelser som avser utbildningsutskottets beredningsområde. Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömningar av de tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade i skrivelsen. När det däremot gäller de tillkännagivanden som i skrivelsen redovisas som inte slutbehandlade vill utskottet framföra följande. Utskottet anser att det är problematiskt att regeringen dröjer med att verkställa viktiga tillkännagivanden från utskottet. Utskottet vill uppmärksamma att 21 tillkännagivanden inte är slutbehandlade varav 10 tillkännagivanden är från riksmötena /16 och 2016/17. Utskottet är medvetet om att handläggningstiden för ett tillkännagivande beror på tillkännagivandets innehåll, men det är bekymmersamt att det går mycket utan att regeringen vidtar åtgärder. Enligt utskottet finns det skäl att rikta kritik mot regeringen för den långsamma hanteringen av flera tillkännagivanden. Utskottet vill därför understryka betydelsen av att riksdagsskrivelser med tillkännagivanden behandlas skyndsamt av regeringen och att tillräckliga åtgärder vidtas för att följa beslut. I detta sammanhang påminner utskottet också om uttalanden som sammanfattas i betänkande 2018/19:KU21 s. 34. Där framgår bl.a. att det borde höra till undantagen att tillkännagivanden inte kan slutredovisas , även om det inte är omöjligt att tillkännagivanden har fått en mer krävande karaktär . Utskottet förutsätter att regeringen vidtar åtgärder för att skyndsamt hantera utskottets 21 tillkännagivanden som ännu inte är slutbehandlade. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP) och (L). skrivelser till regeringen – åtgärder (S, V, MP) (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP) anför: Att skrivelser respekteras och behandlas med skyndsamhet är en viktig fråga, liksom att ansträngningar görs för att tillkännagivanden ska kunna hörsammas utan onödig tidsåtgång. Utifrån skrivelse 2020/21:75 kan vi konstatera att regeringen vidtagit åtgärder och att beredning pågår i de fall då tillkännagivanden ännu inte har slutbehandlats. Därför är det vår mening att det inte heller finns anledning att rikta kritik mot regeringens handläggning av frågorna. Särskilt yttrande (M) (M), (M) och (M) anför: I skrivelsen finns information om 21 tillkännagivanden från utbildningsutskottet som ännu inte är slutbehandlade. Bland dessa tillkännagivanden ryms exempelvis tillkännagivandet om att regeringen ska utreda frågan om att införa ett nationellt digitalt lärarlyft, som beslutades av (bet. 2015/16:UbU14, rskr. 2015/16:228). Det är ett exempel på ett tillkännagivande som fortfarande inte är genomfört, trots att det gått uppmaning. Behovet av kompetensutveckling om att undervisa i en digital skolmiljö och på distans har under pandemin visat sig vara större . Ett annat exempel är tillkännagivandet om användandet av kvalificerade lärare med utländsk lärarutbildning som beslutade om (bet. 2017/18:UbU19 punkt 18) och där utskottet önskade en skyndsam beredning. har regeringen ännu inte återkommit i frågan, trots dess brådskande natur. Ytterligare ett exempel är tillkännagivandet om digitaliserade nationella prov med extern rättning som beslutade om under /16 (bet. 2015/16:UbU14 s. 116 f.). efter beslutet är arbete med att genomföra tillkännagivandet stoppat. En förklaring till stoppet uppges vara ett oklart rättsligt läge när det gäller upphandlade tjänster och dess förhållande till behandling av personuppgifter (Schrems II-domen). Det står därmed klart att det kommer att dröja innan beslut är genomfört. Under /17 beslutade om ett tillkännagivande om att skollagen skulle skärpas så att det inte råder några tvivel om att huvudregeln är att undervisningen inte ska vara könsuppdelad (bet. 2016/17:UbU17 s. 7 f.). Den utredning som fick i uppdrag att ta fram ett sådant förslag (SOU 2021:11) lämnade inget sådant lagförslag. Vi konstaterar att utöver de som redan gått sedan beslut kommer det att dröja ytterligare innan kan fatta beslut om att huvudregeln ska vara att undervisning inte ska vara könsuppdelad. Regeringen har inte heller återkommit till med några förslag till lagändringar som förbättrar trygghet och studiero i skolan eller när det gäller ordningsomdömen, något som beslutade om i betänkande 2017/18:UbU19 s. 77 f. respektive 2018/19:UbU8 s. 58 f. Sammantaget handlar det om 21 tillkännagivanden från /16 till /21 som inte är slutbehandlade. Vi vill därför understryka betydelsen av att riksdagsskrivelser med tillkännagivanden behandlas skyndsamt av regeringen och att tillräckliga åtgärder vidtas för att följa beslut. Särskilt yttrande (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi noterar att det i skrivelse 75 upptas inte mindre än 21 tillkännagivanden som inte är slutbehandlade. Ett antal av dessa är hela (/16). Vi vill med anledning av detta framföra följande. är rikets lagstiftande organ och utgör folkets vilja. Regeringens uppgift är att verkställa de beslut som fattas av . Det finns därför skäl att rikta skarp kritik mot regeringen för underlåtenheten att verkställa tillkännagivanden som bifallits av . Det är heller inte rimligt att utredningar pågår utan att leda fram till ett förslag från regeringen. Vi vill i detta sammanhang särskilt lyfta fram tillkännagivandet om konfessionella inslag i skolan i samband med skolavslutningar och andra traditionella högtider (bet. 2015/16:UbU14), tillkännagivandet om skriftligt ordningsomdöme i terminsbetygen på högstadiet och gymnasiet (bet. 2018/19:UbU8) samt tillkännagivandet om trygghet och studiero i skolan (bet. 2017/18:UbU19). Särskilt yttrande (C) (C) anför: Jag kan konstatera att det finns ett antal tillkännagivanden från en majoritet i som ännu inte är slutbehandlade. Generellt anser jag att det är viktigt att tillkännagivanden till regeringen behandlas skyndsamt av regeringen och att åtgärder vidtas för att följa beslut. Ett exempel bland tillkännagivandena är om att införa ett nationellt digitalt lärarlyft, som beslutades av (bet. 2015/16:UbU14, rskr. 2015/16:228). Under pandemin har behovet av kompetensutveckling om undervisning på distans och i en digital skolmiljö visat sig vara särskilt viktigt. Ett annat exempel jag vill lyfta fram är att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet. kan jag konstatera att ett antal av punkterna som majoritet har tillkännagett för regeringen behandlas inom ramen för januariavtalet, bl.a. digitala och centralt rättade nationella prov samt tioårig grundskola. Särskilt yttrande (KD) (KD) anför: I skrivelsen finns flera tillkännagivanden som ännu inte har slutbehandlats. I vissa fall har det gått meddelade sitt tillkännagivande, men regeringen har ändå inte agerat på ett tillbörligt sätt. Jag anser att detta är allvarligt och att regeringen förtjänar kritik för sin långsamma hantering av flera tillkännagivanden. Regeringen har exempelvis brustit när det gäller tillkännagivandet om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning (bet. 2015/16:UbU13 punkt 6). Regeringens tillsatta utredning, (U 2014:01), fick i uppdrag att utreda förutsättningar och intresse för en gymnasial lärlingsutbildning, men i och med propositionen som följde beslutade regeringen att en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning inte skulle utredas vidare. Gymnasial lärlingsutbildning är en viktig del av utbildningssystemet och det var därför ett steg i rätt riktning att regeringen uppdrog åt att utreda frågan. Vidare vill jag rikta kritik mot regeringen för att inte på ett tillräckligt sätt ha beaktat tillkännagivandet om digitaliserade nationella prov med extern rättning (bet. 2015/2016:UbU14 punkt 30). Det är viktigt att öka likvärdigheten i bedömningen av de nationella proven. Regeringen antog att frågan var slutbehandlad i och med propositionen om nationella prov och beslut, men efter tillkännagivandet finns fortfarande inte nationella prov med extern rättning på plats. Om regeringen hade agerat mer skyndsamt hade det underlättat genomförandet av de nationella proven under den pågående pandemin. Jag ser också allvarligt på att regeringen inte agerat när det gäller tillkännagivandet om skolavslutningar och andra traditionella högtider i kyrkan (bet. 2015/16:UbU14 punkt 10). tillkännagav att det skulle införas ett undantag i skollagen om att konfessionella inslag även skulle få förekomma i offentliga skolor, dvs. i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider. skulle regeringen ha lämnat förslag till , men jag saknar fortfarande förslag från regeringen som beaktar tillkännagivandet. Regeringen förtjänar även kritik för hanteringen av tillkännagivande om att skollagen skulle skärpas när det gäller könsuppdelad undervisning (bet. 2016/17:UbU17 punkt 2). Det krävdes mer av regeringen än det uppdrag som gavs till 2017 om att föreslå ändringar i läroplanerna. Regeringen gav återigen ett uppdrag att utreda frågan i ett tilläggsdirektiv , men när utredningen redovisades föreslogs inte någon förändring av regelverket. Regeringen har trots att har passerat ännu inte tillgodosett tillkännagivande som skulle klargöra att undervisningen som huvudregel inte ska få vara könsuppdelad. Jag finner skäl att betona att riksdagsskrivelser med tillkännagivanden ska behandlas skyndsamt av regeringen och att tillräckliga åtgärder nu behöver vidtas för att följa beslut. Jag är särskilt angelägen om att regeringen snabbt hanterar tillkännagivande om trygghet och studiero i skolan (bet. 2017/18:UbU19 punkt 17) och tillkännagivandet om brister i tillämpningen av skollagens bestämmelser om de stödinsatser som behövs för att elever ska nå kunskapskraven (bet. 2017/18:UbU10 punkt 2). Särskilt yttrande (L) (L) och (L) anför: Vi noterar att ett antal punkter som majoritet tillkännagett för regeringen nu är under behandling i och med att januariavtalet behandlar ett antal av Liberalernas förslag t.ex. delen om studiero och trygghet. Det är angeläget att den punkten snart behandlas skarpt i form av beslut i regeringen och aviseras till så att det blir en tydlig återkoppling på den uppmaning som utbildningsutskottet tidigare riktat. Vi är oerhört kritiska till att regeringen inte har agerat för att genomföra vårt tillkännagivande om införandet av skriftliga omdömen. Det är heller inte tillfredsställande att regeringen i skrivelsen skriver att ”frågan ska analyseras”. Liberalerna hemställer att sänder en tydlig signal till regeringen att verkställa de beslut som vi har fattat. Vi menar också att vårt förslag och tillkännagivande om tvååriga yrkesprogram i gymnasieskolan inte heller har en tydlig redovisning kring hur regeringen avser att genomföra beslutet. Det är allvarligt att regeringen ännu inte initierat ett arbete på denna punkt. Vi anser att frågan om könsuppdelad undervisning måste hanteras omgående och att regeringen återkommer till med förslag i enlighet med det tillkännagivandet som vi riktat för att skärpa regelverket som fortfarande ger utrymme för huvudmän att bedriva undervisning uppdelat efter kön. De initiativ som regeringen genomfört är inte tillräckliga.