yttr · H805UU6y · 2021-04-27 00:00:00 — skrivelser till regeringen och riksdagsstyrelsen – åtgärder beslutade att uppmana övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder och eventuella följdmotioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Beslutet gäller för utrikesutskottet även i fråga om riksdagsstyrelsens redogörelse /21:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. Inga följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen eller redogörelsen. har granskat den redovisade behandlingen av riksdagsskrivelser med anledning av betänkanden från utrikesutskottet och från det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet i de fall det sammansatta utskottet behandlat ärenden som överlämnats från utrikesutskottet. har inget att invända mot de bedömningar som regeringen och riksdagsstyrelsen gör i fråga om slutbehandlade och ej slutbehandlade riksdagsskrivelser. I yttrandet redovisar utskottet ett antal iakttagelser som genomgången har gett upphov till. Regeringen ska i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen (9 kap. 8 § riksdagsordningen). Regeringen lämnade skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder . I skrivelsen redovisar regeringen vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Redovisningen omfattar huvudsakligen åtgärder –. Riksdagsskrivelser inom utrikesutskottet område I skrivelsen redovisar regeringen 23 riksdagsskrivelser från riksmötena /19, 2019/20 och 2020/21 om beslut med anledning av betänkanden från utrikesutskottet och från det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet. Av riksdagsskrivelserna redovisas 19 som slutbehandlade. De övriga fyra redovisas som ej slutbehandlade. Riksdagsskrivelser till regeringen med anledning av betänkanden från utrikesutskottet och från det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet där behandlingen avser ärenden som överlämnats från utrikesutskottet. Betänkande (*tillkännagivande) 2018/19:UU8* medlemskap i 2017–2018 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 2019/20:UFöU2* Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i 2019/20:UU6 feministiska utrikespolitik 2019/20:UU13 om Sidas humanitära bistånd och långsiktiga utvecklingssamarbete Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer 2019/20:UFöU4 Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i 2019/20:UU10 Verksamheten i Europeiska unionen 2019/20:UU10* Verksamheten i Europeiska unionen 2019/20:UU11 Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden 2019/20:UU14 Nordiskt och arktiskt samarbete 2019/20:UU18* Granskning av utländska direktinvesteringar 2019/20:UFöU5 Operativt militärt stöd mellan och 2020/21:UU3 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar 2020/21:UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 2020/21:UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i 2020/21:UFöU2 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i 2020/21:UFöU3 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i 2020/21:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt utvecklingssamarbete 2020/21:UFöU4* Säkerhetspolitisk inriktning – Totalförsvaret 2021–2025 2020/21:UFöU4* Säkerhetspolitisk inriktning – Totalförsvaret 2021–2025 Källa: /21:75 Slutbehandlade propositions- och skrivelseärenden inom utrikesutskottets område Av regeringen avskrivna ärenden Regeringen har skrivit av ett antal ärenden där beslut varit att lägga en skrivelse från regeringen till handlingarna med avslag på motioner om tillkännagivanden till regeringen, och som därför inte kräver någon verkställighetsåtgärd. Det gäller riksdagsskrivelserna 2019/20:147, 2019/20:159, 2019/20:266, 2019/20:268, 2019/20:286, 2019/20:325, 2019/20:327 och 2019/20:330, som därmed anges vara slutbehandlade. Svenskt deltagande i insatser i , och I fråga om riksdagsskrivelser som gäller beslut om svenskt deltagande i internationella militära insatser i , och hänvisar regeringen till sitt beslut om regleringsbrev för avseende Försvarsmakten. Det gäller riksdagsskrivelserna 2019/20:324, 2020/21:117, 2020/21:118 och 2020/21:119, som därmed anges vara slutbehandlade. Operativt militärt stöd mellan och Riksdagsskrivelse 2020/21:3 avser beslut om lagar för att möjliggöra ett operativt militärt stöd mellan och (prop. 2019/20:110, bet. 2019/20:UFöU5). utfärdade regeringen de lagar som antagit (SFS 2020:782–784). Riksdagsskrivelsen anges därmed vara slutbehandlad. EU:s förordning om utländska direktinvesteringar Riksdagsskrivelse 2020/21:13 avser beslut om en ny lag med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar (prop. 2019/20:193, bet. 2020/21:UU3). utfärdade regeringen den antagna lagen (SFS 2020:826) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Riksdagsskrivelsen anges därmed vara slutbehandlad. Budget för internationell samverkan Riksdagsskrivelse 2020/21:101 gäller beslut om anslag m.m. inom budgetens utgiftsområde 5 Internationell samverkan (prop. 2020/21:1 utg.omr. 5, bet. 2020/21:UU1). Regeringen hänvisar till sitt beslut om regleringsbrev för avseende anslagen inom utgiftsområdet. Riksdagsskrivelsen anges därmed vara slutbehandlad. Budget för internationellt bistånd Riksdagsskrivelse 2020/21:125 gäller beslut om anslag m.m. inom budgetens utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (prop. 2020/21:1 utg.omr. 7, bet. 2020/21:UU2). Regeringen hänvisar till sitt beslut om regleringsbrev för avseende anslagen inom utgiftsområdet. Riksdagsskrivelsen anges därmed vara slutbehandlad. Ej slutbehandlade propositions- och skrivelseärenden inom utrikesutskottets område Riksdagsskrivelse 2019/20:104 gäller beslut om anslag m.m. inom budgetens utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (prop. 2019/20:1 utg.omr. 7, bet. 2019/20:UU2). I förra årets skrivelse (2019/20:75) redovisades beslutspunkterna 2 c) 3 och 2 c) 4 som ej slutbehandlade. Dessa punkter gäller medverkan i en kapitalhöjning i Afrikanska respektive utställande av statliga garantier till Afrikanska . I årets skrivelse anges att regeringen beslutade om en svensk kapitalhöjning i Afrikanska i enlighet med beslut. Delpunkten 2 c) 3 anges därmed som slutbehandlad. När det gäller att ställa ut statliga garantier anges att regeringen beslutade om statliga garantier men att regeringen avser att ställa ut ytterligare statliga garantier i enlighet med beslut. Delpunkten 2 c) 4 är därmed inte slutbehandlad. Slutbehandlade tillkännagivanden inom utrikesutskottets område Utvärdering av medlemskap i Riksdagsskrivelse 2018/19:302 gäller behandlingen av medlemskap i 2017–2018 (skr. 2018/19:104, bet. 2018/19:UU8) där i beslutspunkt 2 med bifall till motion 2018/19:3090 (C, L) yrkande 1 gjorde ett tillkännagivande till regeringen om en oberoende utvärdering av medlemskapet. Regeringen hänvisar till att den i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 5) beskrivit att den avsåg att tillsätta en oberoende utredning och återkomma till i ärendet. Genom regleringsbrevet till Försvarshögskolan för (regeringsbeslut II:23 ) gavs Försvarshögskolan i uppdrag att genomföra en utvärdering av resultatet av medlemskap i 2017–2018. Uppdraget redovisades till regeringen . Vidare gav regeringen Statskontoret i uppdrag att utvärdera kostnaderna för det svenska medlemskapet i säkerhetsrådet 2017–2018. Även detta uppdrag redovisades till regeringen . Riksdagsskrivelsen anges därmed vara slutbehandlad. Återrapportering om militär insats i Riksdagsskrivelse 2019/20:119 gäller ett beslut om fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i (prop. 2019/20:28, bet. 2019/20:UFöU2) där i beslutspunkt 2 gjorde ett tillkännagivande till regeringen om vad utskottet anför om återrapportering, dvs. att regeringen ska återrapportera när läget så påkallar eller minst en gång per kvartal till utrikesutskottet om insatsens utformning, eventuellt förändrade förutsättningar för insatsen och insatsens bidrag till måluppfyllandet. I den mån regeringens dialog med ledningen för den internationella koalitionen mot Daish rör ovannämnda frågor ska även innehållet i denna dialog återrapporteras. Regeringen redovisade i proposition 2020/21:21 att den återrapporterat återkommande och minst en gång per kvartal till det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet, och avser att fortsätta göra så t.o.m. . Regeringen ansåg därmed att tillkännagivandet var tillgodosett och riksdagsskrivelsen anges följaktligen som slutbehandlad. En global EU-sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter Riksdagsskrivelse 2019/20:326 avser beslut Verksamheten i Europeiska unionen , där i beslutspunkt 4 med bifall till motionerna 2019/20:2818 (KD) yrkande 5, 2019/20:2830 (M) yrkande 5 och 2019/20:3261 (C) yrkande 3 gjorde ett tillkännagivande till regeringen om det som utskottet anför om en global EU-sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, närmare bestämt att ska samarbeta med andra EU-länder i syfte att få fram en global tematisk EU-lagstiftning om individuella MR-sanktioner. Regeringen beslutade att skulle rösta för antagandet av ett rådsbeslut om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna. Riksdagsskrivelsen anges därmed som slutbehandlad. Ej slutbehandlade tillkännagivanden inom utrikesutskottets område Granskning av utländska direktinvesteringar Riksdagsskrivelse 2019/20:332 gäller beslut Granskning av utländska direktinvesteringar (bet. 2019/20:UU18), i vilket gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att den ska genomföra åtgärder för att möjliggöra granskning av utländska investeringar inom skyddsvärda områden, däribland återkomma till med förslag till ändringar i säkerhetsskyddslagen vad gäller överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet samt utse den myndighet som ska vara kontaktpunkt enligt EU-förordningen (2019/452) om utländska direktinvesteringar. Regeringen anger att tillkännagivandet delvis är tillgodosett genom dels proposition 2020/21:13 med förslag till ändringar i säkerhetsskyddslagen som efter beslut trädde i kraft , dels genom antagandet av förordningen (SFS 2020:827) i vilken pekas ut som kontaktpunkt enligt EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Vidare tillsatte regeringen en utredning med syfte att lämna förslag på hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas (Ju 2019:06). Uppdraget ska redovisas . Riksdagsskrivelsen är därför inte slutbehandlad. De två riksdagsskrivelserna 2020/21:133 till och 2020/21:134 till Försvarsdepartementet gäller beslut om en säkerhetspolitisk inriktning – Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:UFöU4), där i beslutspunkt 4 med bifall till motionerna 2019/20:3261 (C) yrkande 2, 2020/21:2942 (C) yrkande 2 och 2020/21:3749 (C, L) yrkande 2 gjorde ett tillkännagivande till regeringen om det som utskottet anfört om en Natooption, nämligen att bör uttala en tydlig Natooption i sin säkerhetspolitiska linje. Av regeringens skrivelse framgår att frågan bereds inom och att riksdagsskrivelserna inte är slutbehandlade. Riksdagsstyrelsen ska i en redogörelse redovisa vilka åtgärder styrelsen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till styrelsen (tilläggsbestämmelse 9.17.3 riksdagsordningen). Riksdagsstyrelsen lämnade redogörelse /21:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. I redogörelsen redovisar riksdagsstyrelsen vilka åtgärder den vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som har överlämnats till styrelsen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen beslut av riksdagsstyrelsen –. Redogörelsen innehåller en riksdagsskrivelse med anledning av ett betänkande från utrikesutskottet. Det är skrivelse 2019/20:226 som avser beslut enligt betänkande 2019/20:UU12 Interparlamentariska unionen (IPU). I betänkandet behandlades riksdagsstyrelsens redogörelse /20:RS3 Redogörelse för verksamheten inom Interparlamentariska unionen (IPU) och den svenska delegationens arbete . beslutade att lägga riksdagsstyrelsens redogörelse /20:RS3 till handlingarna. Med hänvisning till detta anger riksdagsstyrelsen att riksdagsskrivelsen är slutbehandlad. Utskottet värdesätter regeringens skrivelse och riksdagsstyrelsens redogörelse som ett underlag för uppföljningen av de riksdagsbeslut som fattats på förslag av utskottet. Uppföljningen är av naturliga skäl övergripande och till stor del inriktad på den formella handläggningen. Som sådan ger den en plattform för senare ställningstaganden till urval av fattade beslut för mer detaljerade genomgångar av genomförandet och inte minst utvärderingar av resultaten. Behandlingen av skrivelsen och redogörelsen ger också tillfälle att stämma av regeringens och riksdagsstyrelsens uppfattningar om i vilken mån tillkännagivanden har tillgodosetts och riksdagsskrivelser slutbehandlats. Även en slutsats att utskottet delar de redovisade uppfattningarna är i det sammanhanget en viktig information. Utskottet uppskattar att det delges de regleringsbrev som regeringen beslutar om för genomförandet av statsbudgeten i de delar som faller inom utskottets beredningsområde, dvs. utgiftsområde 5 Internationell samverkan och utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Genom regleringsbreven kan utskottet följa hur regeringen fördelar myndighetsansvaret för de olika anslagen och hur villkoren för anslagen fullföljs. och ändringar av dem för budgetåren 2020 och 2021 har därmed utgjort ett kompletterande underlag för utskottets yttrande. Sammanfattningsvis delar utskottet såväl regeringens som riksdagsstyrelsens uppfattning i fråga om slutbehandlade och ej slutbehandlade riksdagsskrivelser. Utskottet önskar emellertid redovisa ett antal iakttagelser som genomgången av skrivelsen och redogörelsen gett upphov till. När det gäller tillkännagivandet om en oberoende utvärdering av det svenska medlemskapet i 2017–2018 (skr. 2018/19:104, bet. 2018/19:UU8, rskr. 2018/19:302) har utskottet tagit del av Försvarshögskolans rapport medlemskap i 2017–2018. Rapportförfattaren professor redogjorde vid utskottets sammanträde för sitt arbete med utvärderingen och för de slutsatser som han redovisar i rapporten. I anslutning till detta tog utskottet också del av sammanfattningar av åtta då opublicerade vetenskapliga artiklar som beställts inom ramen för uppdraget (dnr 863-2020/21). Vidare har utskottet noterat Statskontorets rapport 2020:103 Kostnader för medlemskap i 2017–2018 – En analys. Utskottet delar uppfattningen att tillkännagivandet är tillgodosett och att riksdagsskrivelsen är slutbehandlad. Vidare noterar utskottet att regeringen hållit underrättad om dess arbete med ärendet så som regeringen utfäste sig att göra i budgetpropositionen . Det har gjorts genom den nu föreliggande skrivelsen och föregående års motsvarighet samt genom att utrikesutskottet i särskild ordning delgavs det antagna regleringsbrevet avseende Försvarshögskolan, vilket anmäldes i utskottet vid sammanträdet . När det gäller tillkännagivandet om återrapportering till utrikesutskottet om fortsatta deltagande i den militära utbildningsinsatsen i (prop. 2019/20:28, bet. 2019/20:UFöU2, rskr. 2019/20:119) konstaterar utskottet att regeringen och företrädare för Försvarsmakten informerade om internationella insatser vid samtidiga sammanträden i utrikesutskottet och försvarsutskottet och . Däremellan lämnades information till det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet , och . har information lämnats till utrikesutskottet och försvarsutskottet och . Utskottet delar regeringens bedömning att de återrapporteringar som gjordes innebär att tillkännagivandet är tillgodosett och att riksdagsskrivelsen är slutbehandlad. Utskottet uppskattar regeringens beredvillighet att även fortsättningsvis återrapportera om deltagandet i samtliga militära insatser i enlighet med vad det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet uttalat vid behandlingarna av regeringens förslag om fortsatt svenskt deltagande i tre militära insatser (bet. 2020/21:UFöU1, 2020/21:UFöU2 och 2020/21:UFöU3). Enligt utskottet är det en bättre ordning att återrapporteringen om de militära insatserna görs på grundval av en ömsesidig förståelse för den stora betydelse som denna information har för den parlamentariska förankringen än att skulle rikta upprepade tillkännagivanden om det till regeringen. Utskottet påminner om att det är som beslutar om statens budget och att anslagen inte får användas på annat sätt än vad har bestämt. I anslutning till detta har i betänkande 2018/19:KU21 framhållit att riksdagsskrivelser som rör budgetbeslut inte per automatik kan avskrivas med regleringsbreven . En bedömning behöver göras i varje enskilt fall. Inte förrän alla delar av budgetbeslutet är genomförda kan riksdagsskrivelsen ses som slutbehandlad. Av regeringens redogörelse bör då också framgå vad som ligger till grund för att riksdagsskrivelsen anses slutbehandlad. Utskottet uppskattar mot bakgrund av detta den uppdaterade redogörelsen för behandlingen av beslutet om utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för i fråga om kapitaltillskott och garantier till Afrikanska . När det gäller tillkännagivandet om granskning av utländska direktinvesteringar (bet. 2019/20:UU18, rskr. 2019/20:332) får regeringen enligt utskottet anses ha agerat skyndsamt i enlighet med beslut. Utskottet noterar att regeringen beslutade att ge () i uppgift att vara nationell kontaktpunkt enligt EU:s förordning, inför att denna skulle börja tillämpas . Den nya uppgiften åtföljdes av en anslagsökning för ISP om med motiveringen att de effekter som utbrottet av det nya coronaviruset har haft på ekonomin har aktualiserat frågor om utländska uppköp av företag som bedriver verksamhet av betydelse för säkerhet och att det bl.a. mot den bakgrunden är angeläget att ISP ges goda förutsättningar att verka som nationell kontaktpunkt (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:361–366). Beslutet om anslagsökningen verkställdes genom en ändring av regleringsbrevet för avseende ISP (regeringsbeslut IV:1 ). Utskottet instämmer fullt ut i motiveringen till anslagsökningen för ISP och noterar att ISP gavs uppgiften att vara nationell kontaktpunkt som utskottet justerade sitt förslag till tillkännagivande och nära före beslutade om det. Denna del av tillkännagivandet var således redan tillgodosedd även om lagen och förordningen om kompletterande bestämmelser till EU:s förordning samt förordningen om ändring av ISP:s instruktion (SFS 2020:826–828) utfärdades först , dagen efter att antagit lagen. Vidare beslutade om ändringar i säkerhetsskyddslagen vad gäller kontrollåtgärder vid överlåtelser av säkerhetsskyddskänslig verksamhet (prop. 2020/21:13, bet. 2020/21:JuU10, rskr. 2020/21:79). Utskottet, som bidrog till beredningen av ärendet med ett yttrande genom ett protokollsutdrag till justitieutskottet (prot. 2020/21:11), konstaterar att även denna del av tillkännagivandet därmed är tillgodosedd. Utskottet ser fram emot ytterligare åtgärder från regeringens sida efter att slutfört sitt arbete. Utskottet konstaterar att beslut om ett tillkännagivande om en global EU-sanktionsordning för mänskliga rättigheter (skr. 2019/20:115, bet. 2019/20:UU10, rskr. 2019/20:325–326) är tillgodosett genom regeringens beslut att rösta för det rådsbeslut som antogs och som inrättar en rättslig ram inom EU för restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna. Därmed instämmer utskottet i uppfattningen att de aktuella riksdagsskrivelserna är slutbehandlade. När det avslutningsvis gäller tillkännagivandet om en Natooption (prop. 2020/21:30 avsnitt 5, bet. 2020/21:UFöU4, rskr. 2020/21:133–134) noterar utskottet att detta enligt skrivelsen bereds inom och att de båda riksdagsskrivelserna om tillkännagivandet således inte är slutbehandlade. Med tanke på att skrivelsens redovisningsperiod sträcker sig fram till utgången av 2020 vill utskottet markera att dess uppfattning är att riksdagsskrivelserna inte heller är slutbehandlade vid tiden för justeringen av detta yttrande. I övrigt hänvisar utskottet till beslut om ett tillkännagivande till regeringen om förtydligande av säkerhetspolitiska linje (skr. 2020/21:56, bet. 2020/21:UFöU5, rskr. 2020/21:252–253). Utskottets genomgång av riksdagsstyrelsens redogörelse har gett upphov till två iakttagelser. Den första gäller den riksdagsskrivelse om ett beslut inom utskottets område som överlämnats till riksdagsstyrelsen, dvs. skrivelse 2019/20:226 om betänkande 2019/20:UU12 Interparlamentariska unionen (IPU). Detta är ett årligt återkommande ärende som väcks genom att riksdagsstyrelsen överlämnar den svenska IPU-delegationens verksamhetsredogörelse som en redogörelse till . IPU-delegationen är inte ett riksdagsorgan i riksdagsordningens mening och har därför, till skillnad från riksdagsstyrelsen, inte möjlighet att väcka riksdagsärenden. Ordningen, som har sanktionerats i förarbeten till riksdagsordningen, har motiverats av en önskan att synliggöra delegationens verksamhet och att i högre grad integrera det internationella engagemanget med övriga verksamhet (redog. 2011/12:RS5). Riksdagsstyrelsens IPU-redogörelse behandlas av utrikesutskottet i ett betänkande och läggs efter ärendedebatt i kammaren genom beslut till handlingarna. Beslutet meddelas riksdagsstyrelsen genom en riksdagsskrivelse med vilken utskottets betänkande överlämnas. Liksom föregående år är utskottet benäget att dela riksdagsstyrelsens bedömning att riksdagsskrivelsen med anledning av beslut att lägga IPU-redogörelsen till handlingarna kan anses vara slutbehandlad. För framtiden vill emellertid utskottet uppmärksamma det något otydliga i att göra denna bedömning med hänvisning till beslut att lägga riksdagsstyrelsens behandlade redogörelse till handlingarna. Det betyder att det beslut som riksdagsskrivelsen avser, och som alltså föregår den, också är det beslut med vilket riksdagsskrivelsen anses vara slutbehandlad. Utskottet erinrar om att riksdagsordningen inte förutser att beslut med anledning av en redogörelse nödvändigtvis ska meddelas genom en riksdagsskrivelse såvida inte beslutet kräver verkställighet (11 kap. 21 § riksdagsordningen). Utskottet ifrågasätter emellertid inte att det skickas en skrivelse till riksdagsstyrelsen med anledning av beslutet om IPU-redogörelsen. Däremot ser utskottet framför sig att styrelsen skulle kunna överväga att vidta någon form av åtgärd med anledning av skrivelsen. En sådan åtgärd skulle t.ex. kunna vara att styrelsen överlämnar det betänkande som skrivelsen avser till den svenska IPU-delegationen. På så sätt skulle IPU-delegationen, vilken tillhandahåller underlaget för riksdagsstyrelsens IPU-redogörelse till , få utskottets betänkande till sina handlingar för beaktande. En sådan formell återkoppling skulle enligt utskottet kunna främja den integrering av delegationens arbete och övriga verksamhet som är ett motiv bakom årliga behandling av IPU-redogörelsen. Den andra iakttagelsen som utskottet gjort gäller uppgiften att verkställa budgetbeslut. I utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, som behandlas av utrikesutskottet, ingår anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete. beslut om anslaget baseras på ett förslag från som är inkluderat i regeringens budgetproposition. Bestämmelsen om skrivelser anger att riksdagsbeslut som kräver verkställighet ska meddelas det organ som ska verkställa beslutet samt att beslut med anledning av en proposition eller en framställning alltid ska meddelas regeringen respektive det organ som har lämnat framställningen (11 kap. 21 § riksdagsordningen).