yttr · H805JuU4y · 2021-05-06 00:00:00 — skrivelser till regeringen – åtgärder beslutade att ge övriga utskott tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder och eventuella följdmotioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Ingen motion har väckts i ärendet. är kritiskt till att många äldre tillkännagivanden fortfarande inte är slutbehandlade. Det är enligt utskottet anmärkningsvärt att regeringen, trots att i vissa fall har gjort flera tillkännagivanden i en fråga, inte har vidtagit fler åtgärder. Inte heller redovisas på ett tillfredsställande sätt när de olika tillkännagivandena beräknas vara slutbehandlade. Vidare bör vissa tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade inte anses vara det eftersom de åtgärder som vidtagits inte är tillräckliga för att tillgodose det som efterfrågas i tillkännagivandet. I detta fall kan särskilt uppmärksammas de tillkännagivanden som ansågs slutbehandlade genom propositionen om 2017 års ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv, som dock avslog. Slutligen anser utskottet att det finns ett flertal tillkännagivande som regeringen felaktigt anser som slutbehandlade genom att en utredning tillsatts. Dessa tillkännagivanden kan enligt utskottets mening dock inte anses slutbehandlade förrän utredningen är klar. Utskottet har även noterat att regeringen felaktigt anger att gjort ett tillkännagivande om kartläggning av sexualbrotten. Visserligen föreslog utskottet ett sådant tillkännagivande, men utskottets förslag avslogs av . I ärendet finns en avvikande mening (S, V). Regeringens behandling av tillkännagivanden När det gäller regeringens behandling av tillkännagivanden har framhållit att utgångspunkten, i enlighet med den konstitutionella praxis som vuxit fram, bör vara att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. Om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål bör den underrätta om detta inom den tidsgräns – när en sådan anges – som angetts i tillkännagivandet. Även skälen till att regeringen inte har tillgodosett tillkännagivandet bör då redovisas. Regeringen bör också, särskilt om det gått ett flertal år sedan ett tillkännagivande gjordes, redovisa sin bedömning av när riksdagsskrivelser antas bli slutbehandlade (se bet. 2015/16:KU21 s. 21 f.). I regeringens skrivelse redovisas behandlingen av sammanlagt 81 riksdagsskrivelser som riktats till regeringen med anledning av justitieutskottets betänkanden och som härrör från riksmötena /15, 2015/16, 2016/17, 2017/18, 2018/19, 2019/20 och 2020/21. Av dessa redovisas 50 som inte slutbehandlade och 31 som slutbehandlade. I det följande redovisas regeringens redogörelse för några av de tillkännagivanden som regeringen anger som slutbehandlade. Kvalifikationsgrunder för grova vapenbrott har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om kvalifikationsgrunder för grova brott (bet. 2017/18:JuU8 punkt 3, rskr. 2017/18:65). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 50): har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att fler vapenbrott ska anses som grova (bet. 2017/18:JuU8 s. 5 f.) och därmed bifallit motion 2017/18:3917 yrkande 2. Tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i propositionen En strängare syn på hantering av vapen och explosiva varor (prop. 2019/20:200), som beslutades . I propositionen föreslogs att när det gäller vapenbrott och brott mot tillståndsplikten för explosiva varor ska fler enhandsvapen och explosiva varor anses vara av särskilt farlig beskaffenhet och vid bedömningen av om ett brott är grovt ska det särskilt beaktas om vapen eller explosiva varor innehafts eller hanterats i en sådan miljö att de typiskt sett kan befaras komma till brottslig användning. Regeringen föreslog vidare att det inte längre ska behöva vara fråga om ett stort antal vapen eller explosiva varor för att ett brott ska kunna bedömas som synnerligen grovt, om det rör sig om vapen eller varor av särskilt farlig beskaffenhet. utfärdade regeringen den lag antagit (SFS 2020:900). Punkten är slutbehandlad. Särskild brottskod för brott med hedersmotiv har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om kvalifikationsgrunder för grova brott (bet. 2017/18:JuU1 punkt 46, rskr. 2017/18:92). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 55): gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att undersöka om det finns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv. I uppdraget ingick bl.a. att analysera möjligheterna att föra statistik över hedersrelaterade brott och, om det bedöms möjligt, föreslå hur sådan statistik skulle kunna tas fram (Ju 2017:06, dir. 2017:25). Uppdraget slutredovisades genom betänkandet Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69). beslutade regeringen propositionen Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (prop. 2019/20:131). I propositionen gjorde regeringen bedömningen att inte bör ges i uppdrag att införa nya brottskoder för brott med hedersmotiv och angav att regeringen mot den bakgrunden inte avser att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av tillkännagivandet. Regeringen gjorde i propositionen bedömningen att tillkännagivandet därmed var slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om säkerhet på sjukhus (bet. 2017/18:JuU13 punkt 18, rskr. 2017/18:254). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 68): beslutade regeringen kommittédirektiv Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor som bl.a. omfattar uppdraget att överväga och ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. I propositionen Ett förstärkt medarbetarskydd för polisanställda (prop. 2019/20:186), som beslutades , redovisades tillkännagivandet som slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om att avskaffa kravet på särskilt tillstånd för ljuddämpare (bet. 2018/19:JuU29 punkt 13, rskr. 2018/19:298). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 84 f.): Tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i propositionen Genomförandet av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv (prop. 2020:21/42), som beslutades . Punkten är slutbehandlad. har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om tidsbegränsade licenser (bet. 2018/19:JuU29 punkt 15, rskr. 2018/19:298). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 85): Tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i propositionen Genomförandet av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv (prop. 2020:21/42), som beslutades . Punkten är slutbehandlad. Ett mer heltäckande straffrättsligt skydd mot system- och demokratihotande brott har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om att utreda frågan om ett förstärkt straffrättsligt skydd för yrkesgrupper som är särskilt betydelsefulla för det demokratiska systemet (bet. 2019/20:JuU6 punkt 3, rskr. 2019/20:42). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 86): beslutade regeringen kommittédirektiv Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (dir. 2020:54). Utredaren ska bl.a. ta ställning till om det finns behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd mot brott som riktar sig mot någon som utövar sin yttrandefrihet. Uppdraget ska redovisas . Genom direktiven ansågs tillkännagivandet slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Straffrättsligt skydd för samhällsviktiga yrkesfunktioner har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om ett utvidgat straffrättsligt skydd för samhällsviktiga yrkesfunktioner (bet. 2019/20:JuU8 punkt 6, rskr. 2019/20:43). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 87): beslutade regeringen kommittédirektiv Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (dir. 2020:54). Utredaren ska bl.a. överväga och ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. Uppdraget ska redovisas . Genom direktiven ansågs tillkännagivandet slutbehandlat. Punkten är slut behandlad. har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om en särskild straffskärpningsgrund för angrepp mot viktiga samhällsfunktioner (bet. 2019/20:JuU8, punkt 7, rskr. 2019/20:43). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 87): beslutade regeringen kommittédirektiv Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (dir. 2020:54). Utredaren ska bl.a. överväga och ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. Uppdraget ska redovisas . Genom direktiven ansågs tillkännagivandet slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om ökad säkerhet på sjukhus (bet. 2019/20:JuU8 punkt 13, rskr. 2019/20:43). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 88): beslutade regeringen kommittédirektiv Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor som bl.a. omfattar uppdraget att överväga och ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. I propositionen Ett förstärkt medarbetarskydd för polisanställda (prop. 2019/20:186), som beslutades , redovisades tillkännagivandet som slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Genomförandet av ändringsdirektiv till vapendirektivet har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om att regeringen ska tillse att genomförandet av ändringsdirektiv i svensk rätt inte går längre än vad direktivet kräver (bet. 2019/20:JuU3, punkt 10, rskr. 2019/20:304). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 101): Tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i propositionen Genomförande av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv (prop. 2020/21:42). Punkten är slutbehandlad. har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om att regeringen ska tillse att genomförandet av ändringsdirektiv i svensk rätt inte går längre än vad direktivet kräver (bet. 2019/20:JuU33 punkt 12, rskr. 2019/20:304). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 102): Tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i propositionen Genomförande av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv (prop. 2020/21:42). Punkten är slutbehandlad. Tillkännagivanden som är under beredning Här redovisas regeringens redogörelse för några av de tillkännagivanden som enligt regeringen inte är slutbehandlade. Straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet (bet. 2014/15:JuU14 punkt 48, rskr. 2014/15:138). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 13 f.): Frågan omfattas av betänkande Nya Påföljder (SOU 2012:34). Regeringen beslutade propositionen Ny påföljd efter tidigare dom (prop. 2015/16:151). I propositionen lämnades vissa förslag som innebär att reglerna om gemensam straffmätning i 34 kap. inte längre ska tillämpas då fråga är om återfall. Vidare gjorde regeringen bedömningen att den nuvarande ordningen för straffvärdebedömning vid flerfaldig brottslighet i övrigt framstår som väl avvägd och föreslog därför ingen ändring i de reglerna. I samband med att propositionen beslutades skrevs tillkännagivandet av. delade dock inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Punkten står därför åter som öppen. Tillkännagivandet återrapporterades till i budgetpropositionen (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). Frågan bereds inom . Villkorlig frigivning vid återfall i likartad brottslighet har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om att regeringen bör skärpa reglerna för villkorlig frigivning för de som återfallit i likartad brottslighet (2014/15:JuU17 punkt 15, rskr. 2014/15:153). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 15): En särskild utredare lämnade förslag på förändringar i systemet med villkorlig frigivning i betänkandet Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott (SOU 2017:61). beslutade regeringen propositionen Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning (prop. 2018/19:77). I propositionen lämnades inte något förslag som innebär att återfall i brott påverkar tidpunkten för villkorlig frigivning. Regeringen bedömer att skärpta reaktioner på återfall bör hanteras genom en förändring av reglerna om återfall snarare än genom en förändring av reglerna om villkorlig frigivning. Frågan bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om att regeringen ska överväga om personer som är dömda för våldsbrott ska ha en skyldighet att genomgå behandlingsprogram. En vägran att delta i ett sådant behandlingsprogram ska få konsekvenser för den intagnes möjligheter att få permission och villkorlig frigivning. Den intagnes medverkan i behandlingsprogram ska vara ett krav för villkorlig frigivning för personer som dömts för grova sexualbrott eller grova brott mot närstående. 2015/16:JuU21 punkt 12, rskr. 2015/16:174). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 24): En särskild utredare lämnade förslag på förändringar i systemet med villkorlig frigivning i betänkandet Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott (SOU 2017:61). beslutade regeringen propositionen Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning (prop. 2018/19:77). I propositionen bedömdes att det finns skäl att överväga en ordning som innebär en tydligare koppling mellan bristande deltagande i återfallsförebyggande åtgärder och den villkorliga frigivningen. Mot den bakgrunden beslutades propositionen En tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder (prop. 2020/21:18). I propositionen föreslås att den villkorliga frigivningen ska kunna skjutas upp i större utsträckning än för den som inte deltar i återfallsförebyggande åtgärder eller andra åtgärder som kan hjälpa den dömde att anpassa sig i samhället. Vidare föreslås utökade möjligheter att skjuta upp den villkorliga frigivningen även vid annan misskötsamhet . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Åtgärden ligger i linje med tillkännagivandet såvitt avser villkorlig frigivning men behandlar inte frågan om permissioner. Punkten är inte slutbehandlad. En flexibel och effektiv kriminalvård har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om att tillsätta en utredning med motsvarande uppdrag som den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård hade för att utvärdera det återfallsförebyggande arbetet inom (bet. 2017/18:JuU16 punkt 10, rskr. 2017/18:184). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 63 f.): Frågan hanteras inom ramen för den ordinarie myndighetsstyrningen. Kriminalvården har bl.a. i uppdrag att i myndighetens prognoser redovisa vidtagna och planerade åtgärder för en resurseffektiv verksamhet. I regleringsbrevet för hade myndigheten även regeringens uppdrag att redovisa en plan för den framtida platskapaciteten av vilken det bl.a. skulle framgå hur de verksamhetsmässiga behoven tillgodoses samt hur kravet på resurseffektivitet uppfylls. Regeringen överväger fortsatt behovet av eventuella ytterligare åtgärder för att tillmötesgå tillkännagivandet. Punkten är inte slutbehandlad. Straffmätning vid flerfaldig brottslighet har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om att regeringen bör föreslå ändringar i strafflagstiftningen i syfte att åstadkomma en skärpt straffmätning vid flerfaldig brottslighet (bet. 2018/19:JuU11 punkt 64, rskr. 2018/19:181). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 77): Frågan bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad. Tillstånd till offentliga danstillställningar har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om att kravet på tillstånd för att få anordna offentliga danstillställningar ska tas bort (bet. 2015/16:JuU20 punkt 55, rskr. 2015/16:197). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 84): En s.k. bokstavsutredare har haft i uppdrag att analysera regleringen om tillståndskrav för att anordna danstillställning och ta ställning till om kravet på tillstånd bör tas bort eller förändras i något avseende. Departementspromemorian Tillstånd till offentlig danstillställning (Ds 2018:20) överlämnades och har remissbehandlats. Ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om en översyn av vapenlagstiftningen (bet. 2018/19:JuU29, punkt 9, rskr. 2018/19:298). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 84): Beredningsunderlag saknas och en utredning behöver tillsättas. Ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Straffrabatten för unga lagöverträdare har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att avskaffa straffrabatten för unga lagöverträdare vid återfall i brott (bet. 2019/20:JuU30 punkt 14, rskr. 2019/20:177). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 91): En särskild utredare har haft i uppdrag att överväga och föreslå ändringar beträffande den straffrättsliga särbehandlingen av lagöverträdare i åldersgruppen 18–(dir. 2017:122). I uppdraget har ingått att lämna förslag som innebär att den åldersgruppen behandlas som andra myndiga lagöverträdare vid straffmätningen och när det gäller val av påföljd. Uppdraget redovisades i betänkandet Slopad straffrabatt för unga myndiga (SOU 2018:85). Bland annat föreslås att den s.k. straffrabatten slopas för lagöverträdare i åldern 18–. Ett utkast till lagrådsremiss har remitterats och remisstiden gick ut . Utkastet till lagrådsremiss behandlar bl.a. förslagen i betänkandet Slopad straffrabatt för unga myndiga (SOU 2018:85) som rör straffmätning och påföljdsval. I utkastet föreslås bl.a. att om någon som är 18–har begått ett brott, och det för brottet är föreskrivet fängelse i lägst , ska hans eller hennes ungdom inte beaktas särskilt vid straffmätningen. Det ska inte heller krävas särskilda skäl för att döma lagöverträdare i den åldersgruppen till fängelse, och samma straff ska kunna dömas ut som för andra myndiga lagöverträdare, t.ex. fängelse på livstid. Regeringen avser att överlämna en proposition med lagförslag till . Punkten är inte slutbehandlad. har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om avskaffande av danstillstånd (bet. 2019/20:JuU25 punkt 4, rskr. 2019/20:256). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 97): En s.k. bokstavsutredare har haft i uppdrag att analysera regleringen om tillståndskrav för att anordna danstillställning och ta ställning till om kravet på tillstånd bör tas bort eller förändras i något avseende. Departementspromemorian Tillstånd till offentlig danstillställning (Ds 2018:20) överlämnades och har remissbehandlats. Ärendet bereds i . Punkten är inte slut behandlad. I skrivelsen anförs (s. 90) att i ett tillkännagivandehar ställt sig bakom det som utskottet anför om en kartläggning av sexualbrotten (bet. 2019/20:JuU29 punkt 40 , rskr. 2019/20:233). Av riksdagsskrivelsen framgår dock att biföll reservation 30 under punkt 40 och att således inte gjorde något tillkännagivande i denna punkt. När utskottet behandlade motsvarande skrivelse riktades i flera delar kritik mot regeringens åtgärder med anledning av skrivelser till regeringen (yttr. 2019/20:JuU4y). Den huvudsakliga kritiken låg i att många äldre tillkännagivanden, flera från så långt tillbaka som /15, fortfarande inte var slutbehandlade. Det var enligt utskottets mening anmärkningsvärt att regeringen inte hade vidtagit fler åtgärder med anledning av dessa tillkännagivanden. I några fall hade också gjort flera tillkännagivanden i frågan, och dessutom tillkännagett när dessa senast borde vara genomförda. Inte heller redovisade regeringen på ett tillfredsställande sätt när de olika tillkännagivandena beräknades vara slutbehandlade. Utskottet var även kritiskt till att regeringen i flera fall dröjt alldeles för länge med att tillsätta utredningar, vilket bl.a. fått till följd att den efterfrågade lagstiftningen inte kommer att vara på plats . Vidare ansåg utskottet att vissa tillkännagivanden som redovisades som slutbehandlade inte borde anses vara det eftersom de åtgärder som vidtagits inte var tillräckliga för att tillgodose det som efterfrågas i tillkännagivandet. Slutligen ansåg utskottet att det fanns ett flertal tillkännagivanden som regeringen felaktigt anser som slutbehandlade genom att en utredning tillsatts. Dessa tillkännagivanden kunde enligt utskottets mening dock inte anses slutbehandlade förrän utredningen är klar, inte minst mot bakgrund av att regeringen vid tidigare tillfällen lagt ned utredningar. Inledningsvis vill utskottet, i likhet med , framhålla att ett tillkännagivande inte kan anses slutbehandlat genom att en utredning tillsatts om inte detta uttryckligen är vad som efterfrågas. Ett tillkännagivande om en viss åtgärd kan således inte anses slutbehandlat förrän en utredning om åtgärden är klar, inte minst mot bakgrund av att regeringen vid tidigare tillfällen lagt ned utredningar. Detta gäller t.ex. tillkännagivandena om ökad säkerhet på sjukhus, om en särskild straffskärpningsgrund för angrepp mot viktiga samhällsfunktioner, om att utreda frågan om ett förstärkt straffrättsligt skydd för yrkesgrupper som är särskilt betydelsefulla för det demokratiska systemet och om ett utvidgat straffrättsligt skydd för samhällsviktiga yrkesfunktioner Dessa tillkännagivanden anser regeringen slutbehandlade genom de utredningsdirektiv om ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor som regeringen beslutat. Utskottet delar inte denna uppfattning utan anser att dessa tillkännagivanden inte ska redovisas som slutbehandlade. Det förekommer också att regeringen anser tillkännagivandena slutbehandlade trots att de åtgärder som vidtagits inte kan anses tillgodose det som efterfrågat. Ett sådant exempel är tillkännagivandet om kvalifikationsgrunder för grova vapenbrott. Även om den lagstiftning som införts bl.a. innebär att det vid bedömningen av om ett brott är grovt särskilt ska beaktas om vapen eller explosiva varor innehafts eller hanterats i en sådan miljö att de typiskt sett kan befaras komma till brottslig användning är det enligt utskottets mening oklart om detta även omfattar den situation som lyfts fram i tillkännagivandet att vapen påträffas med avslipade serienummer. Utskottet anser vidare att tillkännagivandet om en särskild brottskod för brott med hedersmotiv inte kan anses slutbehandlat genom att regeringen avstått från att ge i uppdrag att införa nya brottskoder för brott med hedersmotiv och inte avser att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av tillkännagivandet. Som tidigare uttalat är utgångspunkten att regeringen ska tillgodose ett tillkännagivande från . Givet den stora problematik som hedersrelaterat våld utgör vill utskottet i sammanhanget också framhålla vikten av kunskap, och anser att kunskap om omfattningen är en viktig del för att få mer exakt kännedom om problematikens omfattning. Därför bör punkten anses vara alltjämt öppen. Även om det inte redovisas som slutbehandlat vill utskottet även lyfta fram tillkännagivandet om straffrabatten för unga lagöverträdare . I ett utkast till lagrådsremiss har regeringen bl.a. föreslagit att om någon som är har begått ett brott, och det för brottet är föreskrivet fängelse i lägst , ska hans eller hennes ungdom inte beaktas särskilt vid straffmätningen.