yttr · H805NU3y · 2021-03-09 00:00:00 — Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för beslutade att ge bl.a. näringsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 2020/21:60 Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för och eventuella följdmotioner i de delar som rör näringsutskottets beredningsområde. Enligt riksdagsordningen ska näringsutskottet bl.a. bereda ärenden om allmänna riktlinjer för näringspolitiken och därmed sammanhängande forskningsfrågor, immaterialrätt och energipolitik. begränsar sitt yttrande till följande förslag: motionerna 2020/21:3805 (SD) yrkandena 3, 8 och 9, 2020/21:3813 (V) yrkandena 6, 13 och 14, 2020/21:3833 (KD) yrkandena 4, 13 och 27 och 2020/21:3834 (M) yrkandena 1, 16, 24 och 25. förordar att utbildningsutskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I yttrandet finns fyra avvikande meningar (M, SD, V, KD) och ett särskilt yttrande (L). Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för I propositionen presenterar regeringen inriktningen för forskningspolitiken för åren 2021–2024. Politiken utgår från målet att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en framstående kunskapsnation. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) lämnade regeringen förslag och redovisade bedömningar om ökade medel till forskning och innovation. I propositionen presenteras satsningarna närmare. Regeringen fokuserar på samhällsutmaningar inom sex områden som den anser att den strategiska forskningen och innovationssatsningarna behöver ta sig an – klimat och miljö, hälsa och välfärd, digitalisering, kompetensförsörjning och arbetsliv samt ett demokratiskt och starkt samhälle. När det gäller innovation framhåller regeringen att innovationssystemet ska stärkas med satsningar som avser bl.a. strategiska innovationsprogram, forskningsinstitut, test- och demonstrationsmiljöer och sänkta trösklar för nyttiggörande och kommersialisering. Regeringen anför att dessa satsningar kommer att bidra till att möta samhällsutmaningarna, nyttiggöra forskningsresultat och stärka som kunskapsnation. Regeringen konstaterar att och världen står inför stora utmaningar som kräver ny kunskap och framhåller att pandemin mer än någonsin visat vikten av forskning för att möta sådana samhällsutmaningar. Regeringen anser därför att det är mycket angeläget att fortsätta med strategiska forsknings- och innovationssatsningar som kopplar till nationella och globala samhällsutmaningar. Agenda 2030 och utgör viktiga referenspunkter för regeringens prioriteringar. När det gäller politikens inriktning framhåller regeringen bl.a. att investeringar i kunskap bygger ett starkt samhälle och målsättningen att ska vara en ledande forskningsnation. Regeringen presenterar vidare övergripande satsningar på bl.a. strategiska forsknings- och innovationssatsningar som ska möta samhällets utmaningar, forskningsinfrastruktur för utveckling och tillväxt, stärkt innovationskraft och en nationell strategi för EU-samarbetet inom forskning och innovation. Regeringen framhåller att är ett av världens mest innovativa länder, men konstaterar att det även fortsättningsvis behövs investeringar för att bibehålla och utveckla innovationssystemet och konkurrenskraften. Det nationella innovationssystemet behöver därför enligt regeringen stärkas och utvecklas för att möta samhällsutmaningar, nyttiggöra forskningsresultat och stärka det globalt konkurrensutsatta näringslivet i hela landet. Regeringen ser ett behov av att stimulera näringslivets fortsatta förmåga att investera i forskning och innovation, särskilt forskningsintensiva små och medelstora företag, för att främja samhällets omställning och näringslivets omstart och förnyelse. De innovationssatsningar som föreslås riktas bl.a. till förbättrad samverkan mellan stora såväl som små och medelstora företag, lärosäten, forskningsinstitut och offentlig sektor i hela landet. Parallellt skapas förutsättningar som bidrar till en omställning och hållbar utveckling i linje med Agenda 2030 där innovation spelar en central roll vid adressering av globala utmaningar. Regeringen konstaterar att världsekonomins omställning från fysiska till immateriella tillgångar har accelererat sedan betänkandet Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar (SOU 2015:16) redovisades, liksom även utvecklingen av ett öppet vetenskapssystem. Regeringen anser att vikten av att dessa tillgångar hanteras strategiskt därmed har fortsatt att öka. Det handlar t.ex. om att skydda forskningsresultat så att svensk konkurrenskraft och nyttiggörandet av svenska innovationer kan fortsätta att öka. För att åstadkomma en sådan utveckling anser regeringen att forskare och entreprenörer behöver medvetandegöras om vilka immateriella tillgångar man besitter, och medvetet väljer att hantera dessa tillgångar strategiskt. Regeringen uppger att frågan bereds i . Regeringen framhåller att tillgången till relevanta test- och demonstrationsmiljöer i alla delar av landet utgör en central funktion i ett välfungerande och internationellt konkurrenskraftigt innovationssystem. Eftersom dessa miljöer ofta kräver stora investeringar som de flesta företag inte har råd att vare sig bygga eller driva menar regeringen att offentliga investeringar från bl.a. staten och regionerna är en förutsättning. Regeringen anser därför att det bör genomföras insatser inom test och demo inom de fem samhällsutmaningar som även omfattar regeringens fyra samverkansprogram. Regeringen tillför därför medel till bl.a. för vidareutveckling och investeringar i test och demo samt för att stimulera nyetableringar av test och demo både i privat och i offentlig regi, såväl som stärkt internationellt samarbete. För att ska kunna vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer anser regeringen att det är viktigt att säkerställa att den statliga organisationen för forsknings- och innovationsfinansiering är väl anpassad till samhällsutmaningarna och fungerar på ett ändamålsenligt, kvalitativt, samordnat och kostnadseffektivt sätt. Det handlar dels om de statliga forskningsfinansiärerna, dels om övriga myndigheters forsknings- och innovationsfinansiering. Regeringen anför att den därför ser skäl att göra en översyn av den statliga forskningsfinansieringen. I kommittémotion 2020/21:3834 av m.fl. (M) yrkande 1 påtalas att svensk forsknings- och innovationspolitik behöver en ny agenda som sätter vetenskaplig kvalitet och excellens främst. Motionärerna framhåller att svenska lärosäten och svenskt näringsliv genom ett avsevärt större fokus på att bygga excellenta forsknings- och innovationsmiljöer kring svenska styrkeområden kan konkurrera med världens främsta vetenskaps- och innovationsmiljöer. I yrkande 16 efterfrågas vidare ett tydligt och välfungerande regelverk för icke-materiella tillgångar för att främja innovation och entreprenörskap. Vidare förordar motionärerna i yrkande 24 ett tillkännagivande om att forskningsrådet Formas ska göra en vidare avvägning och analys av hur behovet av forskning och innovation ser ut när det gäller gröna bränslen. Formas bör därefter initiera nya forskningsutlysningar som när forskningsrådet finner är lämpligt inkluderar utveckling och innovation i samverkan med andra aktörer, t.ex. och . När det gäller det nationella forskningsprogrammet för klimatet framhåller motionärerna i yrkande 25 vikten av att det finns en helhetssyn på klimatfrågans många dimensioner. Motionärerna står bakom regeringens ökade satsningar på det nationella programmet för klimatet, men man vill se mer och hänvisar till satsningar som presenterats i budgetmotion . Budgetmotionen omfattar bl.a. ökade medel för forskning och innovation och test- och demoanläggningar i en riktad satsning. I kommittémotion 2020/21:3805 av m.fl. (SD) yrkande 3 efterfrågas en kraftfull satsning på forskning om fjärde generationens kärnkraft, och motionärerna förordar att ett nationellt forskningsprogram som administreras av Formas även ska innehålla forskning om framtida kärnkraft. Motionärerna förordar vidare i yrkande 8 att ska uppmana regeringen att snabbutreda vilka för- respektive nackdelar det finns med att slå ihop alla eller vissa av forsknings- och innovationsråden , Formas, Forte och . Om utredningen kommer fram till att fördelarna överväger bör regeringen också agera i enlighet med det. När det gäller innovationspolitiken framhåller motionärerna i yrkande 9 vikten av att regeringen säkerställer att det genomförs tillförlitliga effektutvärderingar. Motionärerna anför att det i en särskild granskning av två av stödprogram inte gick att säkerställa några positiva effekter av stöden och att i en nyligen genomförd granskning påvisat att det finns allvarliga brister i effektutvärderingen av näringspolitiken och däribland innovationsstöden. I kommittémotion 2020/21:3813 av m.fl. (V) yrkande 6 förordas att ska uppmana regeringen att utreda införandet av ett mål om att högst hälften av samtliga statligt finansierade forsknings- och innovationsanslag ska gå till män som forskar. För att stärka innovationskraften framhålls vidare i yrkande 13 att patent hos småföretag, startup-företag och uppfinnare behöver säkerställas. Motionärerna anför att patenträttegångar både är dyra och tar och anser att det bör utredas hur patenträttigheterna kan stärkas och obalansen mellan parterna vid rättegångar minimeras. Vidare förordas i yrkande 14 att regeringen ska tillsätta en utredning om hur man kan öka kunskapen och öka forskningen om kooperativ och alternativa företagsformer. Motionärerna menar att det bl.a. behövs mer kunskap om hur kooperativa arbetarägda företag och företagsformer kan rustas inför framtida kriser. I kommittémotion 2020/21:3833 av m.fl. (KD) yrkande 4 förordas att det ska tillsättas en utredning i syfte att säkerställa att all statlig forskningsfinansiering ska fördelas genom en kvalitetsprocess som den som har. När det gäller strategiska forskningssatsningar föreslås i yrkande 13 att det ska anslås resurser till forskning kring kärnkraften och dess bidrag till att säkra framtidens energiförsörjning i enlighet med den inriktning som förordade i sin budgetmotion . Motionärerna anför vidare att behöver fler personer och företag som ser värdet av att våga pröva att omvandla en idé till innovation. Dagens villkor när det gäller det immateriella värdeskapandet missgynnar mindre aktörer som t.ex. startup-företag, universitetsforskare och enskilda uppfinnare, enligt motionärerna. I yrkande 27 förordas därför att regeringen ska tillsätta en utredning som ska se över hur de ekonomiska obalanserna vid rättegångar om patent påverkar innovationsviljan och föreslå förändringar med internationella jämförelser som inspiration. Aviserade propositioner och skrivelser Inriktningen för forskning och innovation inom energiområdet för åren 2021–2024 kommer att anges i en särskild proposition. Enligt propositionsförteckningen avser regeringen att överlämna en sådan proposition till . Regeringens skrivelse med anledning av om effektutvärderingar av näringspolitiska insatser ska överlämnas till . I regeringens regleringsbrev för framgår att myndigheten ska genomföra minst två utvärderingar av genomförda insatser. De insatser som utvärderas ska vara av budget- och verksamhetsmässig betydelse och extern expertis ska nyttjas. Ett jämställdhetsperspektiv ska ingå i utvärderingen. ska vidare föra dialog med Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) om vilka insatser som utvärderas och metoder inklusive utvärderingsbarhet för detta. Utvärderingarna ska omfatta resultat och när det är möjligt effekter av stödet från myndigheten. Uppdraget ska redovisas till regeringen . ska vidare fortsätta utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen (skr. 2016/17:10). Myndigheten ska redovisa inriktningen för det fortsatta arbetet med jämställdhetsintegrering för åren 2022–2025 till regeringen . I mål om patentintrång är det normalt enskilda som tvistar inom ramen för en civilprocess. Patentintrång kan dock även behandlas inom ramen för en straffprocess där den som uppsåtligen eller av oaktsamhet har begått ett patentintrång kan dömas till böter eller fängelse. En förutsättning för att en åklagare ska väcka åtal för brottet är att målsäganden gör en åtalsanmälan och att åtal motiveras från allmän synpunkt (57 § patentlagen). inrättades två specialdomstolar (Patent- och och Patent- och marknadsöverdomstolen) som ska handlägga i princip samtliga landets immaterialrättsliga, konkurrensrättsliga och marknadsföringsrättsliga mål och ärenden. Avsikten med domstolarna är att öka kvaliteten i dömandet och att uppnå en effektivare rättsprocess för immaterialrättsmålen. I betänkandet Ett enhetligt patentskydd i EU (bet. 2013/14:NU21) framhöll utskottet att det enhetliga patentsystemet kommer att innebära att sökande enklare, snabbare och billigare kan få patentskydd med stor utbredning. En patenthavare som vill försvara sitt patent kommer i det nya systemet att kunna väcka talan i en enda domstol i stället för att som behöva göra det i olika länder. För patenthavarna innebär det en ökad förutsebarhet och minskade kostnader. genomfördes lagändringar (prop. 2019/20:149, bet. 2019/20:NU18) som innebär att kraven för att väcka allmänt åtal när det gäller patentintrång sänktes något i förhållande till vad som gällde tidigare. behandlade utskottet liknande yrkanden som de nu aktuella om mål om patentintrång. I betänkandet (bet. 2019/20:NU18) redogjorde utskottet för att det enligt uppgift från fanns indikationer på förkortade handläggningstider för immaterialrättsliga mål. Patent- och egna uppgifter visade bl.a. på att antalet inneliggande patentmål som är äldre än hade minskat från sedan domstolsreformen trädde i kraft samt att av de allmänna immaterialrättsliga tvistemålen avgjordes . Motsvarande siffra från innan domstolsreformen genomfördes var . Av årsredovisning framgick vidare att Patent- och under såväl 2017 och 2018 som 2019 avgjorde fler immaterialrättsliga mål och ärenden än vad som inkommit. uppgav även att regeringen arbetade på EU-nivå för att i detta sammanhang skapa bättre förutsättningar för små och medelstora företag, bl.a. inom ramen för det enhetliga europeiska patentsystemet. Fokus för arbetet angavs vara att skapa en snabb och effektiv domstolsprocess inte minst för små aktörer. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena och anförde bl.a. att det hade genomförts förändringar som enligt utskottets uppfattning bör leda till att handläggningstiderna förkortas och processkostnaderna minskar, vilket utskottet också tidigare anfört. Utskottet ansåg också att det förtjänades att åter nämnas att det t.ex. har inrättats särskilda patent- och marknadsdomstolar som innebär ökad förutsebarhet och minskade kostnader för patenthavarna. När det gäller frågan om tak för rättegångskostnader i patenttvister uppger att den svenska inställningen under förhandlingarna om det enhetliga patentsystemet var mycket restriktiv. Skälen till det var bl.a. att det för svensk del skulle innebära att man frångår det redan etablerade systemet med generella begränsningsregler för alla former av civilrättsliga ”småmål” och den därutöver grundläggande principen om att den vinnande parten ska få ersättning för sina skäligen påkallade rättegångskostnader. Vidare skulle det kunna skapa incitament för oseriösa företag (s.k. patent-troll) att starta ogrundade processer, utan någon större risk, som skulle vara till skada för patenthavare. Flera remissinstanser var också mycket kritiska till den här typen av särlösningar. Enligt uppgift från skulle en sådan särlösning i nationell rätt för just patenthavare (men inte för t.ex. konsumenter) kunna bli svår att motivera. I sammanhanget kan även nämnas att regeringen i budgetpropositionen redovisar arbetet med att informera om och bidra till en ökad förståelse för hanteringen av immateriella tillgångar hos företag och aktörer inom det offentliga innovationssystemet. Vidare kan även nämnas att utredningen om ett effektivare innovationsstöd vid universitet och högskolor, vars betänkande (SOU 2020:59) nu är ute på remiss, bl.a. föreslår flera åtgärder som ska bidra till ett mer strategiskt arbete med immateriella rättigheter. Kommissionens meddelande om en handlingsplan för immateriella rättigheter Kommissionen anser att styrkorna som finns i för immateriella rättigheter behöver vidareutvecklas genom att uppgradera regelverket där det finns behov och införa välavvägda strategier för immateriella rättigheter för att hjälpa företag att dra nytta av sina uppfinningar och verk. I meddelandet (COM(2020) 760) identifierar kommissionen flera utmaningar inom det immaterialrättsliga området, bl.a. att EU:s immaterialrättssystem är alltför fragmenterat med förfaranden som är alltför komplicerade, kostsamma och ibland otydliga och att alltför många företag och forskare inte drar full nytta av de möjligheter som ett immaterialrättsligt skydd erbjuder. För att möta utmaningarna föreslår kommissionen att ett antal åtgärder ska vidtas på området som fokuserar på att förbättra skyddet av immateriella rättigheter, uppmuntra framförallt små och medelstora företag att effektivt använda sina immateriella tillgångar, förenkla tillgången till och delning av immaterialrättsligt skyddade tillgångar, bekämpa intrång i immateriella rättigheter och verka för en rättvis spelplan på global nivå. hade utskottet en överläggning med regeringen om den svenska ståndpunkten med anledning av kommissionens meddelande (prot. 2020/21:23). Utskottet skriver också ett granskningsutlåtande om meddelandet med planerad justering . Genom utvecklingsprogrammet för jämställdhetsintegrering har regeringen bl.a. gett i uppdrag att ha ett jämställdhetsperspektiv i alla beslutsprocesser. I en utvärdering av programmet konstaterar att ökat andelen kvinnor som driver Vinnova-finansierade projekt inom området små och medelstora företag. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1) framgår att bedömning var att insatserna kopplade till myndighetens arbete för jämställdhetsintegrering i bedömningsprocessen varit framgångsrika. Det hade enligt myndigheten stimulerat utveckling och verifiering av angreppsätt och metoder som gjort att närmat sig de uppsatta jämställdhetsmålen. Insatser för socialt företagande Regeringen fattade beslut om en samlad strategi för sociala företag. Strategin har som mål att stärka utvecklingen av sociala företag så att dessa bättre kan delta i att lösa utmaningar i samhället samt bidra till att den offentliga sektorn uppmärksammar och använder socialt företagande och sociala företag som värdefulla aktörer i utvecklingen av ett hållbart samhälle. Strategin innehåller fem utvecklingsområden. Ett av dessa är att utveckla kunskap och mötesplatser för att synliggöra socialt företagande samt att öka den nationella kunskapsspridningen, kunskapsutvecklingen och möjligheten för utövare och potentiella utövare inom social innovation och socialt företagande att mötas och stärkas. Som ett led i arbetet med strategin gav regeringen i uppdrag (N2018/00713/FF) att bl.a. identifiera och genomföra insatser som bidrar till att stimulera tillväxt hos sociala företag samt att stärka utvecklingen av och kunskapen om sociala entreprenörer och sociala företag i hela landet. En slutrapport av uppdraget ska lämnas till . Tillkännagivande om forskning om kärnkraft beslutade om ett tillkännagivande om forskning om kärnkraft genom att bifalla en reservation i näringsutskottets betänkande om energipolitik (bet. 2018/19:NU14, rskr. 2018/19:253). I reservationen framhöll företrädare i utskottet för , bl.a. att det är viktigt att kan behålla och förädla forskningskompetens inom området för att kunna hantera befintliga reaktorer och ha möjlighet att bygga nya men också avveckla äldre reaktorer på ett säkert och ansvarsfullt sätt. Reservanterna förordade därför att skulle tillkännage för regeringen att satsningar på forskning bör ske inom alla relevanta energislag inklusive kärnkraft. I skrivelse 2019/20:75 uppgav regeringen att man i regleringsbrevet avseende () förtydligat i villkoren för anslaget 1:4 Energiforskning, anslagsposten 11 Forskning, utveckling och innovation att har ansvar för strategiarbetet och har möjlighet att prioritera insatser kring alla relevanta energislag, inklusive kärnkraft, i den mån detta bedöms rimligt för att bidra till målen. Regeringen anförde vidare att den överväger att vid behov ta upp frågan i den kommande propositionen om forskning och innovation på energiområdet och att ärendet skulle beredas vidare. I regleringsbrev återfinns motsvarande formulering som i regleringsbrevet när det gäller forskning om kärnkraft. Utskottet vill inledningsvis uttala sitt stöd för den presenterade inriktningen för forsknings- och innovationspolitiken som har sin grund i budgetpropositionen , som i sin tur bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . I motion 2020/21:3834 (M) yrkande 1 anförs att svensk forsknings- och innovationspolitik behöver en ny agenda som sätter vetenskaplig kvalitet och excellens främst. Som framgår av propositionen avser regeringen att inrätta ett excellenscentrum. Utskottet konstaterar att syftet är att skapa ett långsiktigt stöd till forsknings- och utbildningsmiljöer som kan bygga upp forskningscentrum av högsta kvalitet som bidrar till att svensk forskning fortsätter att vara internationellt ledande. Utskottet noterar också att regeringens bedömning är att en långsiktig finansiering kommer att göra det möjligt att rekrytera internationellt framstående forskare . Utskottet anser att detta ligger i linje med det som efterfrågas i det nämnda yrkandet och anser därför att inte behöver agera i frågan. När det gäller förslag om forskningsfinansieringen som finns i motionerna 2020/21:3805 (SD) yrkande 8 och 2020/21:3833 (KD) yrkande 4 konstaterar utskottet att regeringen avser att tillsätta en utredning för att säkerställa att den statliga organisationen för forsknings- och innovationsfinansiering är väl anpassad till samhällsutmaningarna och fungerar på ett ändamålsenligt, kvalitativt, samordnat och kostnadseffektivt sätt. Utskottet välkomnar en utredning och ser inte heller här någon anledning för att agera i frågan. I motion 2020/21:3805 (SD) yrkande 9 framhålls vidare vikten av att det genomförs tillförlitliga effektutvärderingar. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i fråga om vikten av att säkerställa att statliga stöd till innovation får avsedd effekt. Utskottet konstaterar att enligt regleringsbrevet ska ta stöd av Tillväxtanalys i sitt arbete med att utvärdera insatser. Utvärderingarna som ska redovisas ska omfatta resultat och när det är möjligt effekter av stödet. När det gäller granskning om effektutvärderingar av näringspolitiska insatser som omnämns i motionen kommer utskottet att ha möjlighet att återkomma till de frågor granskningen aktualiserar i samband med behandlingen av regeringens skrivelse med anledning av rapporten. Motionsyrkandet bör lämnas utan åtgärd. Utskottet delar uppfattningen som kommer till uttryck i såväl propositionen som i några av de aktuella motionerna att en ambitiös forsknings- och innovationspolitik spelar en betydande roll när det gäller att möta stora samhällsutmaningar som t.ex. klimatförändringarna. Utskottet vill också understryka vikten av att nå målen i och de globala hållbarhetsmålen i Agenda . I det ingår omställningen till ett fossilfritt samhälle med minskade koldioxidutsläpp som framtidens energiförsörjning säkras. Utskottet konstaterar att regeringen kommer att överlämna en proposition till om inriktningen för forskning och innovation inom energiområdet –2024. Utskottet ser inga skäl för att förekomma den beredningen med anledning av det som föreslås i motionerna 2020/21:3805 (SD) yrkande 3, 2020/21:3833 (KD) yrkande 13 och 2020/21:3834 (M) yrkande 24.