yttr · H805NU3y · 2021-03-09 00:00:00 — Utskottet vill även påminna om att redan har gjort ett tillkännagivande om forskning om kärnkraft som redovisats i det föregående. När det gäller det som anförs i motion 2020/21:3834 (M) yrkande 25 noterar utskottet vidare att även regeringen framhåller vikten av tillgång till test- och demonstrationsmiljöer och offentliga investeringar i dessa. Som framgår av propositionen, och som redovisats i det föregående, tillförs medel för sådana miljöer. Motionsyrkandet bör därför enligt utskottet avslås. Utskottet ser inte heller behov av ett tillkännagivande med anledning av det som förordas i motion 2020/21:3813 (V) yrkande 6 om jämställdhet. Utskottet delar motionärernas syn på att forsknings- och innovationspolitiken ska iaktta och främja jämställdhet och att kvinnors innovation är en viktig del i detta. Som framgår av propositionen finns det inom forskningspolitiken ett uttalat delmål –2026 om att öka jämställdheten, och regeringen har bl.a. gett forskningsfinansiärerna i uppdrag att arbeta med jämställdhetsintegrering. Utskottet vill i sammanhanget framhålla Statskontorets utvärdering av jämställdhetsintegrering och myndighetens egna bedömning som redovisats i det föregående och som visar på positiva resultat. När det gäller den sistnämnda motionens yrkande 14 om behovet av att öka kunskapen och forskningen om kooperativ och alternativa företagsformer anser utskottet att även detta förslag kan lämnas utan åtgärd. Utskottet vill i sammanhanget påminna om det uppdrag har att identifiera och genomföra insatser som bl.a. bidrar till att stärka kunskapen om sociala entreprenörer och sociala företag i hela landet och som ska slutredovisas . Utskottet vill med anledning av det som anförs i motionerna 2020/21:3834 (M) yrkande 16, 2020/21:3813 (V) yrkande 13 och 2020/21:3833 (KD) yrkande 27 inledningsvis framhålla att de immaterialrättsliga skydden skapar viktiga förutsättningar för att tillgängliggöra de kommersiella värdena av forskning och innovation. Väl fungerande immaterialrättsliga skydd är därför mycket betydelsefulla för svenska företags konkurrenskraft och tillväxtmöjligheter. Som framgår i det föregående har utskottet i närtid avstyrkt liknande förslag om processtider och kostnader i civilrättsliga mål om patent som de nu aktuella. Utskottet konstaterar vidare att den svenska inställningen till tak för rättegångskostnader under förhandlingarna om det enhetliga patentsystemet var mycket restriktiv oaktat regering. Skälen till detta har utskottet också redogjort för i det föregående. Utskottet vill understryka betydelsen av att immateriella tillgångar skyddas så att nyttiggörandet av svensk forskning och innovationsviljan hos svenska företag, uppfinnare och forskare kan fortsätta öka. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete när det gäller frågor om den strategiska hanteringen av immateriella tillgångar. I sammanhanget kan även kommissionens meddelande om en handlingsplan för immateriella rättigheter och utskottets kommande granskningsutlåtande om detsamma nämnas. Utskottet anser att kan lämna nämnda motionsförslag utan vidare åtgärd. Sammantaget anser utskottet att utbildningsutskottet bör avstyrka samtliga ovan nämnda motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (KD), (S), (L), (MP), (C), (SD), (V) och (S). Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (M) (M), (M) och (M) anför: rankas som en av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga ekonomier av bl.a. , och kommissionen. måste fortsätta att arbeta aktivt för ett livskraftigt näringsliv som främjar forskning, innovation och digitalisering i syfte att långsiktigt stärka svensk konkurrenskraft. Inte minst i spåren av coronapandemins effekter på ekonomin, näringslivet och samhället i stort. För att goda villkor ska råda för nya innovationer krävs det en politik som stimulerar men inte hindrar den inneboende kraften hos forskare och innovatörer. har många förslag på insatser och reformer för att understödja ett livskraftigt näringsliv, främja forskning och innovation i näringslivet samt digitalisering som vi menar är avgörande för näringslivet. Alla dessa förslag behandlas inte här. Vi anser att forsknings- och innovationspolitiken behöver en ny agenda som sätter vetenskaplig kvalitet och excellens främst. Med ett avsevärt större fokus på att bygga excellenta forsknings- och innovationsmiljöer kring styrkeområden kan svenska lärosäten och svenskt näringsliv konkurrera med världens främsta vetenskaps- och innovationsmiljöer. I den nya forsknings- och innovationspolitiska reformagendan behöver tanken om att en ökad forskningsvolym leder till mer och bättre forskning överges. I stället behöver de ekonomiska förutsättningarna för excellenta miljöer och forskningsslag stärkas. För att främja innovation och entreprenörskap måste vidare s.k. kunskapsrelaterade tillgångar hanteras på bästa möjliga sätt. Bland större svenska börsbolag består av företagens värde av icke-materiella tillgångar i form av t.ex. patent, varumärken och upphovsrättigheter. Det skapar utmaningar för allt från industriföretag till nya företag som vuxit fram i tider av digitalisering. För att både kunna ta till vara dessa tillgångar och behålla konkurrenskraftiga företag anser vi att det krävs ett säkert och tydligt regelverk för icke-materiella tillgångar. Detta saknas och regeringen bör därför ta fram ett sådant regelverk. En ambitiös forsknings- och innovationspolitik är också en viktig försäkring för att mildra konsekvenserna av klimatförändringarna. Vi är därför positiva till att regeringen har tillsatt ett nationellt forskningsprogram för klimatet som en fortsättning på den moderatledda regeringens strategiska forskningsområde om klimatet. Vi vill dock framhålla vikten av att det finns en helhetssyn som omfattar klimatfrågans många dimensioner i programmet. Ett gott exempel på detta är att Formas ska utlysa medel om den svenska skogens roll i ett fossilfritt samhälle. Detta pekar enligt vårt förmenande på att forskningsfinansiären täcker in ett brett perspektiv av vägen mot ett fossilfritt samhälle och även att de beaktar konsekvenserna av detsamma. Vi står bakom regeringens ökade satsningar på det nationella programmet för klimatet, men vill se mer. Vi hade velat se att mer medel hade avsatts för forskning och innovation samt test- och demoanläggningar i form av en riktad satsning fram . När det gäller Formas nationella forskningsprogram för klimatet anser vi att forskningsrådet ska göra en vidare avvägning och analys av hur behovet av forskning och innovation ser ut när det gäller gröna bränslen, som t.ex. biobränslen, vätgas och biogas. Formas bör därefter initiera nya forskningsutlysningar och inkludera utveckling och innovation i samverkan med andra aktörer såsom och när de finner det lämpligt. Regeringen bör anpassa kommande budgetar i enlighet med detta. När det gäller förslagen som rör patent i motionerna 2020/21:3813 (V) yrkande 13 och 2020/21:3833 (KD) yrkande 27 vill vi uppmärksamma att det finns ett förslag i motion 2020/21:3483 (M) yrkande 13 om att se över processrätten i patenträttsliga mål som kommer att behandlas av näringsutskottet . Vi ser dock ingen anledning för att agera i frågan med anledning av de aktuella motionerna. Vi förordar därmed att utbildningsutskottet tillstyrker motion 2020/21:3834 (M) yrkandena 1, 16, 24 och 25. Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: I propositionen talar regeringen om samverkansprogrammen som verktyg för att möta samhällsutmaningar genom innovativa lösningar. Dessvärre kan vi konstatera att dessa program har kritiserats. har pekat på att det förekommer brister i effektivitet och att det finns otydligheter i uppdragen till myndigheter på området. har också noterat att det saknas ett systematiskt arbete för att prioritera och följa upp insatser. Myndigheten ansåg vidare att regeringen borde överväga en utvärdering av genomförda samverkansprogram och att regeringen inför framtida innovationssatsningar bör säkerställa att uppdrag ges med tidsramar som ger utrymme för förberedelser och planering. Utöver granskning har ett flertal rapporter påtalat brister i diverse offentliga stöd till näringslivet. Tillväxtanalys har t.ex. belyst brister på området genom att kritisera det stora antalet myndigheter som är involverade i administrationen. Vid en särskild granskning av två av stödprogram gick det inte att säkerställa några positiva effekter av stöden. Vidare påvisade i den publicerade granskningen Effektutvärderingar av näringspolitiken – bristande tillförlitlighet (RiR 2020:30) att det återfinns allvarliga brister i effektutvärderingen av näringspolitiken, bl.a. när det gäller innovationsstöd. Vi vill understryka att skattemedel ska brukas varsamt. Om det inte går att mäta om delar av politiken ger önskad effekt eller om det är ställt helt bortom rimliga tvivel att den inte ger önskad effekt bör den aktuella insatsen antingen struktureras om eller avslutas. Regeringen bör därför se över innovationspolitiken genom att bl.a. göra en översyn av samverkansprogrammen och säkerställa att det genomförs systematiska utvärderingar av dessa. Regeringen bör även framgent verka för tillförlitliga effektutvärderingar för att möjliggöra en ordentlig granskning av existerande innovationsstöd. Vi anser vidare att regeringen bör snabbutreda vilka fördelar respektive nackdelar det finns med att slå ihop alla eller vissa av forsknings- och innovationsråden , Formas, Forte och . Behovet av en ökad samordning mellan de statliga forskningsfinansiärerna har lyfts fram av Styr- och resursutredningen (SOU 2019:6). Om översynen visar att fördelarna med en sammanslagning överväger, vilket vi håller för troligt, bör regeringen agera i enlighet med detta. I fråga om de insatser regeringen aviserar i propositionen vill vi när det gäller det nationella forskningsprogrammet om klimat, biologisk mångfald och ekosystem som administreras av Formas anföra följande. Vi saknar en satsning på framtida kärnkraft. Att inte satsa på den kanske säkraste och mest stabila kraftkällan, som dessutom har minimala utsläpp av koldioxid, menar vi inte är något annat än nonchalant och oansvarigt. Vi vill därför se en kraftfull satsning på forskning om fjärde generationens kärnkraft inom forskningsprogrammet. Regeringen bör därför i kommande budgetpropositioner minska sina anslag på övriga områden inom forskningsprogrammet till förmån för en sådan satsning. När det gäller förslagen som rör patent i motionerna 2020/21:3813 (V) yrkande 13 och 2020/21:3833 (KD) yrkande 27 vill vi uppmärksamma att det finns ett förslag i motion 2020/21:717 (SD) yrkande 4 om att utreda ett tak för rättegångskostnader vid patenttvist som kommer att behandlas av näringsutskottet . Vi ser dock ingen anledning för att agera i frågan med anledning av de aktuella motionerna. Vi förordar därmed att utbildningsutskottet tillstyrker motion 2020/21:3805 (SD) yrkandena 3, 8 och 9. Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (V) (V) anför: Jag kan tyvärr konstatera att kvinnors innovation är ett eftersatt område. Det finns därför behov av såväl en jämställd forskningspolitik som en jämställd innovationspolitik. Många av de statliga stöd som finns för innovation och försöksstudier har en viss snedfördelning och många berörda kvinnor upplever svårigheter. Tillväxtanalys rapport Med kall eller varm hand? (2015:18) visar på att kvinnor i lägre utsträckning än män får lån beviljade och att utdelningen per beslut också är lägre för kvinnor än för män. Regeringen bör därför utreda införandet av ett mål om att högst hälften av samtliga statligt finansierade forsknings- och innovationsanslag ska gå till män som forskar. För att stärka innovationskraften anser jag att patent hos småföretag, startup-företag och uppfinnare behöver säkerställas. Patenträttegångar är väldigt dyra, vilket gör att få vågar ta risken att inleda en rättslig process. Kommissionen och (, ) har bland många andra studerat dessa frågor. Sammanfattningsvis har de kommit fram till att reglerna för rättegångar är en grundpelare i patentsystem, att kostnadsfördelning har en fundamental betydelse, att tidsutdräkten till det rättsliga utslaget har stor betydelse och att data för jämförelse mellan olika system saknas. I tar dessutom rättegångarna jämfört med liknande rättegångar i andra delar av världen. Regeringen bör därför utreda hur patenträttigheterna kan stärkas och obalansen mellan parterna vid rättegångar kan minimeras. Utredningen bör även undersöka hur obalansen påverkar nyttiggörande av forskning och innovationsvilja, och hur detta kan minimeras. Regeringen bör vidare tillsätta en utredning om hur man kan öka kunskapen och forskningen om kooperativ och andra alternativa företagsformer. Jag saknar forskning om hur man kan möjliggöra och underlätta för hållbart företagande, ett hållbart företagande som klarar av kriser bättre. Här behöver forskningen öka, bl.a. om kooperativa arbetarägda företag och hur företagsformerna kan rustas inför framtida kriser. är forskningen aktiebolagsorienterad, vilket jag menar ger ett näringsliv som inte är lika resilient. Jag förordar därmed att utbildningsutskottet tillstyrker motion 2020/21:3813 (V) yrkandena 6, 13 och 14. Det jag har anfört sammanfaller även med det som föreslås i motion 2020/21:3833 (KD) yrkande 27, och utbildningsutskottet bör därför tillstyrka även detta motionsyrkande. Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (KD) (KD) anför: Det nuvarande statliga forskningsfinansieringssystemet med forskningsråden (, Formas och Forte) och inrättades 2001. Vid sidan av dessa fyra aktörer har t.ex. omfattande finansiering av forskning och innovation. I propositionen aviserar regeringen att den ser skäl att göra en översyn av den statliga forskningsfinansieringen. I likhet med regeringen konstaterar jag att svensk och internationell forsknings- och innovationspolitik alltmer har inriktats på att möta samhällsutmaningar, vilket har inneburit att många satsningar har blivit mer tvärsektoriella och berör flera finansiärer. Forskningsfinansieringen beskrivs som överlappande där alla forskningsråd i varierade grad finansierar både grundforskning och behovsmotiverad forskning. Förutsättningarna för forskning och innovation har utvecklats genom digitalisering och mer avancerad forskningsinfrastruktur. Vetenskapen har avancerat, internationella samarbeten växer, antalet finansiärer är många och systemet beskrivs som fragmenterat. Det kan vara en utmaning för den enskilda forskaren som ska söka forskningsmedel. Jag välkomnar därför den aviserade utredningen. Regeringen utvecklar dock inte närmare vilka principer översynen ska grundas på. För att främja kvaliteten i forskningen bör utredningen syfta till att all statlig forskningsfinansiering fördelas genom samma kvalitetsprocess som den som har. Vidare bör nuvarande forskningsresurser på myndigheter utan forskningsfinansieringsuppdrag frigöras så att de kan fördelas baserat på forskningens kvalitet. I utredningen bör även frågan om relationerna mellan forskningsfinansiärerna och universitet och högskolor ingå. Aspekter som medfinansiering, overheadfinansiering och finansiering av anställda forskares löner bör också beaktas. Min uppfattning är vidare att den stora merparten av forskningsfinansieringen ska utgöras av det fria forskningsstödet. ser jag behov av att komplettera det fria forskningsstödet med ett antal strategiska forskningssatsningar inom ett antal områden som kräver särskild uppmärksamhet. Ett sådant är forskning kring kärnkraften och dess bidrag för att säkra framtidens energiförsörjning. Inriktningen för en sådan satsning bör vara i enlighet med det som förordas i motion 2020/21:3626 (KD). Avslutningsvis vill jag framhålla att behöver fler personer och företag som ser värdet av att våga pröva att omvandla en idé till en innovation. Dagens villkor när det gäller det immateriella värdeskapandet missgynnar dock mindre aktörer som t.ex. startup-företag, universitetsforskare och enskilda uppfinnare. skiljer sig här på ett negativt sätt jämfört med många andra EU-länder. När det gäller tvister kring patent är det en låg andel som går till rättegång eller skiljemannaförfarande i . Dagens system gör att det kan vara mycket kostsamt att driva en process. Kostnaden är dessutom inte känd på förhand och det finns dessvärre skäl att tro att många mindre aktörer har avstått från att hävda sina rättigheter på grund av denna osäkerhet. Jag anser att de mindre aktörernas möjlighet att få sin patenträtt prövad behöver stärkas. Det finns därför anledning att undersöka hur dagens regelverk påverkar nyttiggörandet av forskning och innovationsviljan. I och har det införts särskilda rättegångsregler där det på förhand bestäms ett högsta belopp som en part kan dömas att betala till den vinnande parten för dennes juridiska ombudskostnader. Detta har skapat en förutsägbarhet som gynnar balansen mellan aktörer med olika finansiell muskelstyrka. Jag menar att det skulle vara en viktig pusselbit för att förbättra det svenska innovationsklimatet. Regeringen bör därför utreda hur de ekonomiska obalanserna vid rättegångar om patent påverkar innovationsviljan och föreslå förändringar med internationella jämförelser som inspiration. Jag förordar därmed att utbildningsutskottet tillstyrker motion 2020/21:3833 (KD) yrkandena 4, 13 och 27. Det jag har anfört sammanfaller även med det som föreslås i motion 2020/21:3813 (V) yrkande 13 och utbildningsutskottet bör därför även tillstyrka detta motionsyrkande. Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (L) (L) anför: Som framgår av detta yttrande står jag bakom propositionen, som har sin grund i den budgetpolitiska överenskommelsen mellan Liberalerna, regeringen och . När det gäller förslagen som rör patent i motionerna 2020/21:3813 (V) yrkande 13 och 2020/21:3833 (KD) yrkande 27 vill jag uppmärksamma att det finns ett förslag i motion 2020/21:3262 (L) yrkande 6 om att patenträttigheter måste stärkas och om att se över regelverket för att bättre skydda dem som drabbas av patentintrång. Förslaget i den sist nämnda motionen kommer att behandlas av näringsutskottet senare i vår. Jag står bakom utskottets ställningstagande att kan lämna de aktuella motionsförslagen utan åtgärd, men vill med detta särskilda yttrande tydliggöra min avsikt att återkomma i frågan.