yttr · H805UbU6y · 2021-05-18 00:00:00 — Utskottet vill även påminna om det uppdrag som redovisade med förslag på hur skolors arbete med elever i grund- och gymnasieskolan som har lätt att nå kunskapskraven kan stärkas och stödjas. Utskottet anser att regeringens beredning av dessa förslag bör inväntas. Mot denna bakgrund anser utskottet att motion 2020/21:3942 yrkande 5 bör avstyrkas. När det gäller yrkandet om att en strategi bör införas för hur genomsnittsåldern för påbörjade högskolestudier ska sänkas vill utskottet anföra följande. Som regeringen framför i skrivelsen har antalet högskolenybörjare ökat. Regeringen framhåller även att andelen gymnasieelever som går direkt över till högskolestudier har ökat på lång sikt. I skrivelsen framhålls att utbyggnaden av högskolan syftar både till att fler ska kunna studera till ett bristyrke och att öka möjligheterna till omställning. Av budgetpropositionen framgår vidare att regeringen särskilt prioriterar att bygga ut bygga ut utbildningar för verksamhetsområden där det råder stor brist på personal med rätt kompetens och där det krävs investeringar för att klara samhällets kompetensbehov. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att det finns skäl att införa en strategi för hur genomsnittsåldern för påbörjade högskolestudier ska sänkas och föreslår därför att motion 2020/21:3942 yrkande 6 avstyrks. Arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck När det gäller yrkandet om att det behövs ett intensifierat arbete inom förskola, skola och fritidsverksamhet med fokus på att upptäcka, ifrågasätta och förändra de värderingar och normsystem som utgör grunden för hederskulturen vill utskottet anföra följande. Motioner om värderingar och hederskultur behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:UbU12 Grundläggande om utbildning. Utskottet anförde då bl.a. att de viktigaste fundamenten för skolans värdegrund finns fastlagda i skollagen. Skollagens bestämmelser tydliggör att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna. Utskottet står fast vid att det delar de uppfattningar som framförs i yrkandet om att det är viktigt att värdegrundsarbetet påbörjas i tidig ålder och fortsätter genom hela skoltiden. Utskottet ser även positivt på att det har vidtagits ett flertal åtgärder för att stärka skolans värdegrund och personalens kompetens när det gäller dessa frågor, bl.a. genom uppdraget till om att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, förtydligandet av skolans jämställdhetsuppdrag i läroplanerna samt de nya skrivningarna om hedersrelaterat våld och förtryck i läroplanen för det kunskapsområde som kallas sex och samlevnad. Utskottet ser inget skäl att göra en annan bedömning nu och anser mot den bakgrunden att motion 2020/21:3942 yrkande 16 bör avstyrkas. När det gäller yrkandet om att det bör vara obligatoriskt för skolhuvudmännen att enbart använda evidensbaserade antimobbningsprogram vill utskottet hänvisa till ställningstagandet i betänkande 2020/21:UbU12 Grundläggande om utbildning, som behandlade en liknande fråga om att sammanställa internationell evidens i syfte att ge rekommendationer på vetenskapligt beprövade metoder för att bl.a. motverka mobbning. Utskottet anförde vid det tillfället bl.a. att en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero är en av de viktigaste förutsättningarna för att barn och ungdomar ska kunna inhämta och utveckla kunskaper och värden. tillsatte en utredare som ska biträda med att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero och lämna förslag som säkerställer ett fungerande regelverk om trygghet och studiero i skolan. Utskottet anser att regeringens beredning av dessa förslag bör inväntas. Utskottet kan konstatera att det pågår ett omfattande arbete när det gäller området trygghet och studiero. Utskottet kommer att fortsätta att noga följa utvecklingen av frågan och regeringens fortsatta arbete inom detta område. Utskottet anser mot den bakgrunden att motion 2020/21:3950 yrkande 9 bör avstyrkas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (L), (S) och (MP). Ungdomspolitisk skrivelse (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi är mycket kritiska till regeringens likvärdighetsbidrag. Enligt (SOU 2019:40) har likvärdigheten i inte försämrats i någon större utsträckning under . Riktade bidrag likt likvärdighetsbidraget är snarare ett sätt att anpassa sig till de allvarliga problem som finns i dagens skola än att lösa dem. Vi anser att det inte i första hand är pengar som behövs för en större måluppfyllelse i skolväsendet utan stramare tyglar, tydligare fokus på kunskaper, skarpare ansvarsutkrävande och ökad statlig styrning. Likvärdighetsbidraget är dessutom ett mer eller mindre projektbaserat ekonomiskt stöd, vilket leder till att skolpersonal lägger tid på ansökningsförfaranden i stället för att ägna sig åt skolans kärnuppdrag. Det har också visat sig att kommuner som har rätt till bidraget inte har kunnat ta del av det i sin helhet på grund av brist på behöriga lärare. Regeringens skrivelse nämner i korta ordalag som säger att ”andelen högpresterande elever har minskat och andelen lågpresterande elever har ökat i ”. Denna analys stärks bl.a. av den senaste . Vi anser att detta är en allvarlig utveckling och menar att rapporter och utvärderingar borde fokusera på utvecklingen på alla betygsnivåer. Det måste således införas en tydlig strategi om hur andelen högpresterande elever ska öka. I stället verkar regeringen mer intresserad av att fokusera på ”allsidiga sammansättningar” på skolor. Riktade satsningar görs uteslutande mot skolor med socioekonomiska utmaningar och satsningar på elever med goda studieförutsättningar uteblir. Det är viktigt att en utbyggnad av högskolor och universitet görs på ett sådant sätt att utbildningskvaliteten värnas. Högskolepolitiken får inte lov att förvandlas till en arbetsmarknadspolitisk åtgärd eller bli ett instrument för att snygga till sysselsättningsgraden. Vi menar att utbyggnaden av högskolan i första hand ska göras med inriktning mot bristyrken och i samklang med samhällets behov och välkomnar därför särskilda satsningar mot t.ex. ingenjörsutbildningar, lärarutbildningar och vårdrelaterade utbildningar. Svenska högskolestudenter är dock bland de äldsta i världen. Vi efterlyser en tydligare strategi för hur högskolestudier företrädesvis ska påbörjas tidigare än , inte minst då detta skulle gynna landets BNP och även stärka studenternas framtida pensioner. Det behövs ett intensifierat arbete inom förskola, skola och fritidsverksamhet med fokus på att upptäcka, ifrågasätta och förändra de värderingar och normsystem som utgör grunden för hederskulturen. Ett steg i detta arbete är att regelbundet arbeta med frågor om elevers attityder till och erfarenheter av gällande svenska demokratiska fri- och rättigheter likväl som skyldigheter. Det aktiva arbetet med frågorna kan kompletteras med exempelvis enkätundersökningar. De resultat som dessa visar ska därefter ligga till grund för fördjupade utbildningar inom dessa områden, anpassade efter elevunderlaget. Det är viktigt att det aktiva värdegrundsarbetet påbörjas i tidig ålder för att förhindra att barn i växer upp i en verklighet utanför majoritetssamhället. Det ger bäst förutsättningar att erbjuda utsatta flickor och pojkar verktygen och möjligheten att lättare bryta med hederskulturens normsystem eftersom det är under uppväxten som grunden för åsikter och värderingar läggs och befästs. Det är dessutom av yttersta vikt att den personal som kan komma i kontakt med dessa barn och ungdomar utbildas i att identifiera och bemöta offer för hedersförtryck på ett sätt som skapar trygghet. Mot bakgrund av det anförda anser vi att kulturutskottet bör tillstyrka motion 2020/21:3942 yrkandena 4–6 och 16. Ungdomspolitisk skrivelse (KD) (KD) anför: Skolan behöver fördjupa sitt kunskapsuppdrag, men det är också uppenbart att samhällets insatser behöver stärkas för att vända trenden med barn och unga som mår dåligt och drabbas av psykisk ohälsa. I det arbetet måste bl.a. skolan stärkas. Som ett av flera förslag för att vända trenden med den ökande psykiska ohälsan föreslår jag att det ska vara obligatoriskt för skolhuvudmännen att enbart ha evidensbaserade antimobbningsprogram. Mot bakgrund av det anförda anser jag att kulturutskottet bör tillstyrka motion 2020/21:3950 yrkande 9. Ungdomspolitisk skrivelse (M) (M), (M) och (M) anför: Det finns enligt oss moderater ingen viktigare ungdomspolitisk åtgärd än att se till så att alla barn klarar skolan och tar examen. finns ingen arbetsmarknad för den som inte har grundskoleexamen. Helst ska alla även ha gymnasieexamen. Så är det tyvärr inte . lämnade en av sex elever högstadiet utan behörighet till gymnasieskolan. Det motsvarar nästan 800 skolklasser, 789 för att vara exakt. Alla dessa ungdomar riskerar tyvärr att hamna i en mörk framtid med utanförskap, bidragsberoende eller kriminalitet. Den svenska skolan står inför flera utmaningar med brist på utbildade lärare och sjunkande elevresultat som en global pandemi ytterligare förvärrar situationen. Fler än var fjärde elev i årskurs sex har F i minst ett ämne. Det har aldrig varit så många. Krafttag krävs för att vända den utvecklingen. Tidiga insatser måste prioriteras för att snabbt fånga upp elever som inte når kunskapsmålen och sätta in stöd. Möjligheten att låta elever läsa om en årskurs när dessa är långt från att nå kunskapsmålen måste användas i större utsträckning. En viktig förutsättning för elevernas möjlighet att nå godkänt i alla ämnen, är lärare. En stor utmaning här är att skolan väntas sakna 45 000 lärare 2033. Med sjunkande kunskapsresultat och stor brist på behöriga lärare krävs krafttag. En bättre lärarutbildning med hög kvalitet, duktiga rektorer, kunskapsfokus i klassrummet och en förändrad skollag för att skapa lugn och ro är viktiga byggstenar för att vända utvecklingen i svensk skola. Alla barn ska mötas av höga förväntningar, oavsett bakgrund. Alla barn ska lämna skolan med examen.