yttr · H805UbU7y · 2021-05-18 00:00:00 — Barns och ungas läsning beslutade att ge utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelse 2020/21:95 Barns och ungas läsning och två följdmotioner (SD, KD). begränsar sitt yttrande till de utbildningsfrågor som redogörs för i skrivelsen och till motionerna 2020/21:3987 (SD) yrkandena 2 och 6 och 2020/21:3985 (KD) yrkandena 1–4. föreslår att kulturutskottet avstyrker motionerna i berörda delar. I yttrandet finns två avvikande meningar (SD, KD) och ett särskilt yttrande (M). beslutade att ge utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelse 2020/21:95 Barns och ungas läsning och två följdmotioner (SD, KD). gav regeringen en kommitté i uppdrag att inom ramen för satsningen Hela läser med barnen samla alla aktörer – skola, kultur och föreningsliv – runt insatser för läsning i och utanför skolan. Syftet var att bidra till att ge alla barn och unga mer likvärdiga förutsättningar för en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser (dir. 2016:78). Kommittén antog namnet Läsdelegationen. Läsdelegationen överlämnade sitt betänkande Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället (SOU 2018:57). I skrivelsen redogör regeringen för sina bedömningar utifrån Läsdelegationens betänkande Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället (SOU 2018:57). Fokus för skrivelsen är läsfrämjande insatser för barn och unga i åldersgruppen 0–. I skrivelsen framför regeringen bl.a. följande: – Ett läsråd med uppdrag att samla och samordna aktörer och insatser kring barns och ungas läsning inrättas. – Läsfrämjande insatser i och utanför skolan bör samverka i högre utsträckning, i syfte att ge barn och unga mer likvärdiga förutsättningar för en god läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. – Fortsatta satsningar på förskolan bör genomföras i syfte att stärka barns språkutveckling. Samverkan mellan folkbibliotek, barnhälsovård och förskola bör öka i syfte att stärka små barns språkutveckling. – Skolan bör fortsätta att stärka elevernas språk-, läs- och skrivutveckling. Läslyftet bör fortsätta inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen. – Fritidshem och skollov bör fortsätta att utgöra en möjlighet för att stimulera barns och ungas läsförmåga och läsintresse. – bör genomföra ytterligare insatser för att stödja läsande förebilder. – Barn och unga bör få möjlighet att utveckla sitt nationella minoritetsspråk, sitt modersmål och teckenspråk samt ges god tillgång till litteratur på dessa språk. – Skolbiblioteken är en viktig resurs för elevernas lärande och bör fortsätta bidra till att stärka läsintresset såväl inom som utanför skolan. I det följande redogörs kortfattat för regeringens bedömningar och skälen för dessa, i de delar som berör utbildningsutskottets beredningsområde. Enligt regeringens bedömning bör läsfrämjande insatser i och utanför skolan samverka i högre utsträckning än , i syfte att bidra till att ge barn och unga mer likvärdiga förutsättningar för en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Ett läsråd med uppdrag att samla och samordna aktörer och insatser kring barns och ungas läsning kommer att inrättas. har avsatt för ett läsråd med uppdrag att samla och samordna aktörer och insatser inom bl.a. kultur, skola, myndigheter, civilsamhälle, folkbildning, bokhandel och förlag (prop. 2020/21:1 utg.omr. 17, bet. 2020/21:KrU1, rskr. 2020/21:106). har i regleringsbrevet fått i uppdrag att förbereda inrättandet av läsrådet inom myndigheten. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Regeringen bedömer vidare att uppföljning av det läsfrämjande arbetet i och utanför skolan bör vara ett ansvar för alla nivåer: nationell, regional och nivå. Enligt regeringen bör uppföljningen generellt stärkas, både i och utanför skolan, och detta arbete måste byggas på de strukturer som redan finns. Regeringen bedömer även att det finns behov av att utveckla former för uppföljning och utvärdering av det läsfrämjande arbetet. Detta är en uppgift för berörda myndigheter samt för det läsråd som regeringen avser inrätta. Läsfrämjande insatser i förskolan Enligt regeringens bedömning bör satsningarna på att stimulera barns språkutveckling inom förskolan fortsätta. Förskolan har en viktig roll i att stimulera små barns språkutveckling. Fortsatta satsningar på området bör därför genomföras. Regeringen har bl.a. beslutat om en ändring i förskolans läroplan som innebär att barnen ska erbjudas en stimulerande miljö där de får förutsättningar att utveckla sitt språk genom att lyssna till högläsning och samtala om litteratur och andra texter. Vidare omfattas även förskolans personal av Läslyftet – fortbildning i läs- och skrivutveckling för lärare. För att stärka barns språkutveckling i svenska i förskolan infördes ett nytt statsbidrag. Statsbidraget ska bl.a. gå till språkfrämjande insatser som ger barnen bättre möjligheter att utveckla sin svenska, och ge dem mer jämlika förutsättningar inför skolstarten. Det övergripande syftet är att stärka barns språkutveckling i svenska, särskilt utvecklingen hos barn som har ett annat dagligt umgängesspråk i hemmet än svenska. har satsningen förstärkts ytterligare. Barns och ungas läsning Enligt regeringens bedömning bör elevernas språk-, läs- och skrivutveckling fortsätta att stärkas. Läslyftet som helhet bör fortsätta inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen i syfte att bidra till långsiktighet och ge huvudmännen stöd för att skapa hållbar kompetensutveckling. Läslyftets material bör som också ge stöd för samverkan mellan olika pedagogiska yrkesgrupper. Regeringen har genomfört och genomför en rad olika insatser för att stärka elevernas läsning. Som även framkommer ovan har Läslyftet utvidgats till fler målgrupper och förlängts i olika omgångar. fick i regleringsbrevet i uppdrag att –2023 fortsätta att svara för fortbildning i läs- och skrivutveckling med inriktning mot förskoleklass och lågstadiet. Regeringen bedömer att fritidshemmet bör fortsätta att verka för att stimulera elevers läsintresse. Fritidshemmet har ett eget avsnitt i läroplanen där det bl.a. framgår att eleverna ska ges möjlighet att samtala om olika typer av texter. fick i regleringsbrevet i uppdrag att kartlägga och analysera behovet av fortbildning för personal i fritidshem med anledning av tilläggen i läroplanen. Med utgångspunkt i detta arbete har tagit fram stöd och webbkurser för personal i fritidshemmet som bl.a. syftar till att främja elevers språk- och läsutveckling. lämnade Utredningen om fritidshem och pedagogisk omsorg sitt betänkande Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg (SOU 2020:34). Betänkandet är remitterat och utredningens förslag bereds inom . Regeringen bedömer att skolloven bör fortsätta att utgöra en möjlighet för att stimulera barns och ungas läsförmåga och läsintresse. har i uppdrag att stärka läslovet. Därutöver har tillförts extra medel för myndighetens läsfrämjande uppdrag. Inom ramen för detta uppdrag stöder flera läsfrämjande insatser under skolloven. Tillgänglig läsning och flerspråkighet Enligt regeringens bedömning bör barn och unga även i fortsättningen få möjlighet att utveckla sitt nationella minoritetsspråk, sitt modersmål och teckenspråk, parallellt med det svenska språket. Barn bör även ges god tillgång till litteratur på de nationella minoritetsspråken och andra språk än svenska. Barn och unga med läsnedsättning bör ha tillgång till för dem tillgänglig litteratur. fick i regleringsbrevet i uppdrag att lämna förslag på hur en nationell samordning av undervisningen i nationella minoritetsspråk inom skolväsendet kan organiseras så att undervisningen i språken stärks. tillsatte regeringen en utredning som bl.a. ska föreslå hur val av ändamålsenliga och tillgängliga läromedel av hög kvalitet kan underlättas (dir. 2019:91). Utredningen ska redovisas . Vidare gav regeringen i uppdrag att genomföra en satsning på de nationella minoriteternas bibliotek som resursbibliotek för respektive språkgrupp och för landets kommuner. I uppdraget ska tillgång till litteratur för barn och unga särskilt beaktas. Av regeringens skäl för bedömningen framgår följande. I de diskussioner om flerspråkighet som förs i samhället framställs ofta forskarna som oeniga om modersmålets betydelse för flerspråkiga elevers språk- och kunskapsutveckling. Forskardebatten har emellertid främst gällt bästa möjliga villkor för att elever ska kunna utveckla flera språk samt de olika tillvägagångssätt som tillämpats. Däremot råder stor enighet om att språk stöttar och främjar varandra. Detta innebär att andraspråket svenska gynnas av att också modersmålet utvecklas. Förstaspråkets eller modersmålets betydelse framhålls av flera forskare. Regeringen framhåller att modersmålet är viktigt för att barn och unga ska få möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. När det gäller de nationella minoritetsspråken finns utöver denna aspekt också den mer övergripande aspekten om vikten av att bevara och revitalisera språk som annars riskerar att försvinna. Vidare gör regeringen bedömningen att barn och unga behöver få möjlighet att utveckla sitt modersmål, inklusive sitt nationella minoritetsspråk och teckenspråk parallellt med det svenska språket. Av största vikt är också att det finns tillgång till litteratur på de nationella minoritetsspråken och även i övrigt på andra språk och en infrastruktur som möjliggör och underlättar utgivning och spridning av litteratur på minoritetsspråk i . Biblioteken har en viktig roll för att tillhandahålla denna litteratur. Enligt regeringens bedömning är skolbiblioteken en viktig resurs för elevernas lärande och bör fortsätta att bidra till att stärka barns och ungas läsintresse såväl inom som utanför skolan. Regeringen framför att det har genomförts flera satsningar på att stärka skolbiblioteken. fanns möjlighet för huvudmännen att söka statsbidrag för personalförstärkning i skolbibliotek i syfte att öka skolbibliotekens möjligheter att stödja elevernas lärande, stimulera deras läslust och främja deras språkutveckling. tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att stärka skolbiblioteken. I utredningens uppdrag ingår även att utreda och föreslå åtgärder för att öka tillgången till skolbibliotek med utbildade bibliotekarier. Utredningen lämnade delbetänkandet Skolbibliotek för bildning och utbildning (SOU 2021:3). Betänkandet har remitterats och utredningens förslag bereds inom . Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag (dir. 2020:109). I kommittémotion 2020/21:3987 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om värdet av en klassikerlista för utvecklandet av språkfärdigheter, bildning och läsglädje. Införandet av en klassikerlista visar enligt motionärerna att vi värdesätter vårt språk, och unga som får läsa klassiker får goda förutsättningar att utveckla sina färdigheter i svenska. I yrkande 6 anför motionärerna att de inte delar regeringens inställning till modersmålsundervisning eller uppfattning rörande modersmålspolitikens del inom läspolitiken. I kommittémotion 2020/21:3985 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om främjande av barns och ungas läsning. Motionärerna framför bl.a. att en bred satsning på läsning och kunskapsinhämtning görs genom att betona skolans bildningsuppdrag och att rikta insatser för ökad läsförståelse och läsinlärning där de kommer alla barn till del. I yrkande 2 framför motionärerna att utrymmet för den fria läsningen under skoltid bör utökas. För de barn som växer upp i ett hem utan böcker och utan en lästradition är det enligt motionärerna särskilt viktigt att skolan stimulerar och uppmuntrar läsning, inte minst om barnet inte har svenska som modersmål. I yrkande 3 föreslås att det ska införas en klassikerlista med såväl litterära verk som filmer och musik, som alla elever bör komma i kontakt med och bör ha tagit del av under sin skolgång. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 4 att det ska införas en fortbildning i svenska som andraspråk för svensklärare samt att tillgången på specialpedagoger och speciallärare genom kompetensutveckling ska öka. Bakgrund och pågående arbete Läroplaner och kursplaner i ämnet svenska Av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet och i läroplanen för specialskolan respektive sameskolan framgår att skolan ska ansvara för att varje elev efter genomgången grundskola kan använda det svenska språket i tal och skrift på ett rikt och nyanserat sätt. Av läroplanerna för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan framgår bl.a. att ämnet svenska alternativt svenska som andraspråk ingår i alla nationella program i skolformerna. I ämnesplanen i svenska för gymnasieskolan står det bl.a. att undervisningen i ämnet svenska syftar till att eleverna utvecklar sin förmåga att kommunicera i tal och skrift samt att läsa och arbeta med texter, både skönlitteratur och andra typer av texter. I kursplanen för ämnet svenska i framgår att undervisningen bl.a. ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om det svenska språket. Undervisningen ska även stimulera elevernas intresse för att läsa, och eleverna ska möta samt få kunskaper om skönlitteratur från olika tider och skilda delar av världen. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av sakprosa. I mötet med olika typer av texter, scenkonst och annat estetiskt berättande ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt språk, den egna identiteten och sin förståelse för omvärlden. Motsvarande ska undervisningen i svenska och litteratur i gymnasieskolan bl.a. omfatta centrala skönlitterära verk författade av såväl kvinnor som män och tongivande författare från olika epoker, från olika kulturer och från olika delar av världen. Regeringen beslutade om en ny förordning om läroplan för förskolan (SKOLFS 2018:50), Lpfö 18, som trädde i kraft . Syftet med den reviderade läroplanen var att höja kvaliteten i undervisningen i förskolan och därmed förskolans måluppfyllelse (U2016/05591/S, U2017/01929/S). Utgångspunkten var att förskolans läroplan ska ha en liknande struktur som de andra skolformernas läroplaner har, främst läroplan, Lgr 11. Ett flertal ändringar infördes i förskolans läroplan, däribland lyftes läsningen fram. Enligt läroplanen ska barnen erbjudas en stimulerande miljö där de får förutsättningar att utveckla sitt språk genom att lyssna till högläsning och samtala om litteratur och andra texter. Statsbidrag för bättre språkutveckling i förskolan Regeringen beslutade om förordningen (2019:558) om statsbidrag för bättre språkutveckling i förskolan. Det övergripande syftet med statsbidraget är att stärka språkutvecklingen i svenska, särskilt för barn som har ett annat dagligt umgängesspråk i hemmet än svenska. Statsbidraget får lämnas till kommuner för insatser som syftar till att öka deltagandet i förskolan, särskilda språkutvecklande insatser i förskolan samt för kompetensutveckling för förskolepersonal i språkutvecklande arbetssätt i svenska. Förordningen trädde i kraft (bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). Betänkandet Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling tillsatte regeringen en utredning om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska (dir. 2019:71). Uppdraget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna (regeringens pressmeddelande ). överlämnades betänkandet Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling i svenska (SOU 2020:67). I betänkandet föreslogs bl.a. att: – Kommunerna ska vara skyldiga att bedriva uppsökande verksamhet för att öka deltagandet i förskolan. – Det ska vara obligatoriskt för kommunerna att erbjuda förskola till barn som har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. – Förskolan ska bli obligatorisk för alla barn fr.o.m. ålder. Ärendet bereds inom . Utredningen om stärkta skolbibliotek Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel redovisade delbetänkandet Skolbibliotek för bildning och utbildning (SOU 2021:3). Utredningen hade bl.a. i uppdrag att kartlägga hur samverkan mellan skolbibliotek, folkbibliotek och den regionala biblioteksverksamheten ser ut och vid behov lämna förslag på hur denna samverkan kan utvecklas och stärkas (dir. 2019:91). I delbetänkandet redovisades den del av uppdraget som handlar om att utreda och föreslå åtgärder för att stärka skolbiblioteken i syfte att ge alla elever likvärdig tillgång till skolbibliotek. När det särskilt gäller skolbibliotekens roll för det fria läsandet framgår bl.a. följande om skolbibliotekens roll för läsförmågan och det fria läsandet. Skolbibliotekets tradition när det gäller att främja läsande är stark, och ska fortsätta vara det. En god läsförståelse är avgörande för att eleverna ska klara sina studier i alla ämnen och skolbiblioteket kan spela en viktig roll för att främja såväl läsintresset som läsförmågan. Skolbibliotekarier kompletterar ofta lärarnas undervisning om läsning och texter bland annat genom att uppmärksamma det fria läsandet. Detta läsande har både ett värde i sig och spelar stor roll för att eleverna ska utveckla den läsförmåga som behövs för att tillgodogöra sig undervisningen i skolan (SOU 2021:3, s. 18). Ärendet bereds inom . Av språklagen (2009:600) framgår att svenska är huvudspråk i och samhällets gemensamma språk som ska kunna användas inom alla samhällsområden (4 och 5 §§ språklagen). Var och en som är bosatt i ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska. Vidare ska den som talar något av de nationella minoritetsspråken ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda minoritetsspråket, och den som har behov av teckenspråk ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda det svenska teckenspråket. Den som har ett annat modersmål än något av minoritetsspråken eller teckenspråk ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. Det är det allmänna som ansvarar för att den enskilde ges tillgång till språk (14 och 15 §§ språklagen). I 10 kap. 7 § skollagen anges att en elev i som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket. Motsvarande bestämmelser finns även för de övriga obligatoriska skolformerna. För de nationella minoritetsspråken (finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska) finns det inte längre ett krav på att en vårdnadshavare har språket som modersmål eller att eleven har grundläggande kunskaper i språket för rätt till modersmålsundervisning (prop. 2013/14:148, bet. 2013/14:UbU21). Fortbildning och kompetensutveckling för lärare Som framgår ovan bedömer regeringen i skrivelse 2020/21:95 att språk-, läs- och skrivutvecklingen i skolan bör fortsätta att stärkas och att Läslyftet bör fortsätta inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen i syfte att bidra till långsiktighet och ge huvudmännen stöd för att skapa hållbar kompetensutveckling. Läslyftet är en kompetensutvecklingsinsats inom området läs- och skrivutveckling som initierades av regeringen och som sedan har utvidgats till fler målgrupper och förlängts i olika omgångar (U2013/07215, U2016/05733, U2019/04372). Av redovisning av uppdraget (dnr 2020:351) framgår att Läslyftet nått av samtliga lärare och förskolepersonal (s. 10). fick i regleringsbrevet i uppdrag att fortsätta att genomföra fortbildning för förskollärare, lärare och skolbibliotekarier (U2019/04372), vilket innebär att personalen i förskolan i större utsträckning ges förutsättning att delta i Läslyftet, exempelvis genom att fler handledare med inriktning mot förskola utbildas. Vidare har beslutat att satsningen för att stärka språkutveckling i svenska, särskilt för barn med annat modersmål än svenska, ska förstärkas (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Utskottet välkomnar regeringens skrivelse och instämmer med regeringen i bedömningen att läsfrämjande insatser i och utanför skolan i högre utsträckning bör samverka för att ge barn och unga likvärdiga förutsättningar för en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Utskottet är vidare positivt till att ett läsråd ska inrättas med uppgift att samordna aktörer och insatser för barns och ungas läsning. När det gäller små barns språkutveckling bedömer regeringen att satsningarna på att stimulera barns språkutveckling i förskolan bör fortsätta. Utskottet kan konstatera att det har genomförts flertalet insatser för att stärka språkets roll i förskolan, bl.a. i den reviderade läroplanen för förskolan (Lpfö 18) och det statsbidrag för bättre språkutveckling i förskolan som infördes . Därutöver bereds betänkandet Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling (SOU 2020:67) inom . Regeringen bedömer att språk, läs- och skrivutvecklingen bör fortsätta att stärkas i skolan, bl.a. genom en förlängning och utvidgning av Läslyftet till fler yrkesgrupper. Utskottet instämmer i denna bedömning och vill även hänvisa till att regeringen vidtagit ett flertal kompetensutvecklingsinsatser och insatser för att främja läsning bland barn och unga. Här kan särskilt nämnas att den nationella satsningen Bokstart byggts ut och att fått i uppdrag att genomföra insatser för att främja ett ökat läsande, inklusive att stärka läslovet. När det gäller frågan om att utöka den fria läsningen vill utskottet dels framhålla de ovan beskrivna satsningarna för ökat läsande hos barn och unga, dels påminna om det betänkande från Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel (SOU 2021:3) som bereds inom . Utredningen har bl.a. framfört att skolbibliotekarier har en central plats för det fria läsandet, och att elevers motivation för läsning kan öka genom samarbete mellan lärare och skolbibliotekarier. Vidare delar utskottet regeringens uppfattning att barn och unga bör ha möjlighet att parallellt med det svenska språket även utveckla sitt nationella minoritetsspråk, sitt modersmål och teckenspråk. Utskottet har även tidigare framfört att rätten till modersmålsundervisning är av stor vikt såväl för barns och elevers språkutveckling som för övrig kunskapsinlärning och identitetsskapande (se bl.a. 2018/19:UbU8). När det sedan gäller förslag om införandet av en klassikerlista vill utskottet påminna om att det av kursplanen i svenska i framgår att eleverna ska möta och få kunskaper om skönlitteratur från olika tider och skilda delar av världen. Motsvarande ska undervisningen i ämnet svenska i gymnasieskolan bl.a. omfatta centrala skönlitterära verk författade av såväl kvinnor som män och tongivande författare från olika epoker, från olika kulturer och från olika delar av världen. Mot denna bakgrund anser utskottet att de nu gällande kurs- och ämnesplanerna väl tillgodoser att eleverna får möta en bredd av skönlitteratur, texter, filmer och musik. Med hänvisning till pågående arbete och vidtagna åtgärder anser utskottet att kulturutskottet bör avstyrka motionerna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (L), (S) och (MP). Barns och ungas läsning (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Läsfrämjande insatser är av godo och av stor vikt, och vi delar regeringens vision om god läsförmåga bland hela befolkningen. I vårt förslag om kulturkanon ingår framtagandet av en klassikerlista för litteratur. Genom en klassikerlista blir det lättare att ta del av den svenska litteraturskatten och några av vårt lands främsta verk. En bred läsning av klassiker i skolan leder också till sammanhållning genom gemensamma läsupplevelser, som man utvecklar sitt språk och sin förståelse för samhällets och vår kulturs utveckling. En klassikerlista visar även att vi värdesätter vårt språk, och unga som får läsa klassiker får goda förutsättningar att utveckla sina egna färdigheter i svenska. Väl utvecklade språkfärdigheter föder också läsglädje och tillför ytterligare en faktor för att uppskatta litteratur, genom att kunna uppskatta ett rikt och vackert språk.