yttr · H805JuU4y · 2021-05-06 00:00:00 — Detta ligger inte i linje med tillkännagivande om att avskaffa straffrabatten för unga lagöverträdare för återfall i brott, och tillkännagivandet kommer därför inte att kunna anses vara tillgodosett genom förslaget. När det gäller ett flertal tillkännagivanden om vapenfrågor anförs i skrivelsen att dessa är slutbehandlade genom propositionen om genomförande av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv. Det rör t.ex. tillkännagivanden om tidsbegränsade vapenlicenser, införandet av ändringsdirektiv på en miniminivå och om licenskrav för ljuddämpare. avslog dock propositionen och tillkännagav dessutom på nytt dels att direktivet skulle genomföras på miniminivå, dels att regeringen ska återkomma till med ett förslag om att avskaffa tidsbegränsade licenser. Även om ställningstaganden gjordes först visar dessa tydligt på att de tidigare tillkännagivandena inte borde ha redovisats som slutbehandlade. Utskottet är vidare kritiskt till att regeringen i flera fall varit alltför långsam och passiv när det gäller att behandla tillkännagivanden. Det saknas också uppgifter om när dessa tillkännagivanden kan beräknas vara slutbehandlade. När det t.ex. gäller tillkännagivandet om en översyn av vapenlagstiftningen synes regeringen inte har vidtagit några som helst åtgärder trots att det gått tillkännagivandena gjordes. Ärendet saknar således synliga beredningsåtgärder och regeringen konstaterar endast att det saknas beredningsunderlag och att en utredning behöver tillsättas. Ett annat exempel är tillkännagivandena om avskaffande av det s.k. danstillståndet. Trots att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att ta bort tillståndet för offentliga danstillställningar finns kravet kvar. I ärendet finns en departementspromemoria (Ds 2018:20) färdig som också har remissbehandlats. När det gäller tillkännagivandena om straffmätning vid flerfaldig brottslighet, den s.k. mängdrabatten, verkar inga åtgärder ha vidtagits , då inte delade regeringens uppfattning att det första tillkännagivandet var slutbehandlat. Detta är inte acceptabelt och utskottet utgår från att regeringen skyndsamt återkommer med ett förslag till . Frågan om att tillsätta en utredning med motsvarande uppdrag som den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård behandlas enligt regeringen inom ramen för den ordinarie myndighetsstyrningen, men ingen utredning motsvarande det som tillkännagivandet föreslår har tillsatts trots att det gått tillkännagivandet gjordes. Trots att det gått har regeringen inte omhändertagit den del av tillkännagivandet om att en vägran om att delta i behandlingsprogram ska få konsekvenser för den intagnes möjlighet till permission. Detta är självklart inte en tillfredsställande tidsåtgång. När det gäller tillkännagivandet om att skärpa reglerna för villkorlig frigivning vid återfall i likartad brottslighet konstaterar utskottet att regeringen bedömer att skärpta reaktioner på återfall bör hanteras genom en förändring av reglerna om återfall snarare än genom en förändring av reglerna om villkorlig frigivning. Detta är en helt annan bedömning än den som tillkännagivandet ger uttryck för. Utskottet vill därför understryka vikten av att regeringen i den fortsatta beredningen tillgodoser vad som anförs i tillkännagivandet. Det kan också konstateras att regeringen, även vad gäller nyare tillkännagivanden, brister vad gäller vidtagna åtgärder. Det gäller till exempel tillkännagivanden om att flytta licenshanteringen till en ny viltmyndighet, utöka vapengarderoben, delad vapenlagstiftning mellan lagliga och olagliga vapen, underlätta för EU:s vapenpass, underlätta för byte av vapen inom vapengarderoben, minska handläggningstiderna för licenshanteringen och ta bort ”synnerliga skäl” vid licensprövning i vapenlagstiftningen. Slutligen har utskottet noterat att regeringen felaktigt angett att gjort ett tillkännagivande om kartläggning av sexualbrotten i skrivelsen (s. 95 f.). Visserligen föreslog utskottet ett sådant tillkännagivande men utskottets förslag avslogs av (bet. 2019/20:JuU29 punkt 40, rskr. 2019/20:233). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (KD) och (M). skrivelser till regeringen (S, V) (S), (S), (S), (V), (S) och (S) anför: Vi utgår från att regeringen respekterar skrivelser och hanterar dem på ett skyndsamt sätt för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att behandla tillkännagivanden. inser vi att en grundlig beredning av ett ärende kan ta tid. Enligt vår bedömning har regeringen i huvudsak uppfyllt de krav som kan ställas på en redovisning av vilka åtgärder som man vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som har beretts av justitieutskottet. När det gäller vissa av de äldre tillkännagivandena, som i några fall gjordes för , kan det dock finnas visst utrymme för förbättringar i redovisningen. I dessa fall bör regeringen, i enlighet med det som tidigare uttalat, tydligare ange när tillkännagivandena kan förväntas bli slutbehandlade. Vi delar inte uppfattningen att ett tillkännagivande inte kan anses vara slutbehandlat förrän de uppdrag som regeringen beslutat om med anledning av tillkännagivandet har slutredovisats. Enligt flera av de aktuella tillkännagivandena ska regeringen utvärdera eller utreda en viss fråga. Regeringen kan enligt vår mening redan genom att t.ex. ge en myndighet i uppdrag att utvärdera eller redovisa en fråga uppfylla den begäran som ett tillkännagivande avser. Den omständigheten att regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål innebär inte heller att en punkt inte kan anses som slutbehandlad. Den skyldighet som regeringen har är, som framgår ovan, att underrätta om man inte har för avsikt att tillgodose önskemål samt om skälen till detta. I detta sammanhang vill vi även lyfta fram att ett tillkännagivande omfattar vad utskottet anför i ett betänkande och inte vad som anförs i en bakomliggande motion, även om denna kan utgöra ett underlag för att tolka tillkännagivandet. Vidare konstaterar vi att regeringens redovisning omfattar åtgärder . Vi har därför inget att erinra mot redovisningen av flera tillkännagivanden om vapenfrågor som slutbehandlade genom propositionen om 2017 års ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv, som överlämnades . Den omständigheten att avslog propositionen och de följder detta får för tillkännagivandena utgår vi från att regeringen kommer att redovisa i nästa års skrivelse. Dessutom noterar vi att regeringen tidigare redovisat flera av de nu aktuella tillkännagivandena, t.ex. när det gäller kvalifikationsgrunder för grova vapenbrott (bet. 2020/21:JuU5 s. 18 och ökad säkerhet på sjukhus (2020/21:JuU3 s. 11), som slutbehandlade och att det inte då riktades några anmärkningar mot detta.