yttr · H905SkU1y · 2021-11-11 00:00:00 — Utskottet delar regeringens bedömning att miljöstyrningen i bonus malus-systemet bör skärpas genom att sänka den nedre respektive högre gränsen för när det förhöjda koldioxidbeloppet tas ut. Motionsförslag om att på annat sätt förändra bonus malus-systemet avstyrks. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD) och 5 (KD). Regeringen anser att den nedre gränsen för när det förhöjda koldioxidbeloppet tas ut bör sänkas från koldioxid per kilometer. Gränsen för när den högre nivån på det förhöjda koldioxidbeloppet tas ut bör sänkas från per kilometer. Detta innebär att för bensin- och dieseldrivna lätta fordon blir koldioxidbeloppet från det att fordonet blir skattepliktigt summan av – per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver och upp till och med , – per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver . Regeringen avser att återkomma till med ett förslag om höjd malus . Det kommande förslaget bör träda i kraft . I partimotion 2021/22:4040 av och (båda M) yrkandena 4 och 5 i denna del avvisar motionärerna det förslag som finns i budgetpropositionen om att skärpa bonus malus, och föreslår sänkta drivmedelsskatter. I partimotion 2021/22:3938 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 i denna del anförs att bonus malus-systemet för personbilar ska avskaffas. I partimotion 2021/22:4221 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 i denna del avvisas regeringens förslag. En grundläggande princip i bonus malus-systemet är att intäkterna ska täcka kostnaderna. Regeringen anför att andelen laddbara bilar i nybilsförsäljningen just nu ökar snabbt, vilket är positivt för omställningen av fordonsflottan men också en indikation på att den tekniska utvecklingen går framåt och att laddbara fordon blir mer konkurrenskraftiga. Av dessa skäl behöver bonus malus-systemet kontinuerligt anpassas i takt med den tekniska utvecklingen. Utskottet anser att fossilfria transporter och resor ska främjas och delar regeringens bedömning att miljöstyrningen i bonus malus-systemet behöver stärkas. Utskottet ser inte något skäl att på annat sätt ompröva beslutet att införa bonus malus-systemet eller att förorda ändringar på fordonsskatte-området enligt motionärernas förslag, som avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att skatten på avfallsförbränning bör räknas om genom ett tillägg till utvecklingen av konsumentprisindex. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 5 (KD) och 6 (L). Regeringen anser att skatten på avfallsförbränning förutom den årliga omräkningen med hänsyn till konsumentprisindex (KPI) även bör räknas om med beaktande av bruttonationalprodukten genom ett tillägg med 2 procenten-heter till KPI-utvecklingen. Denna åtgärd bör kunna träda i kraft för att kunna tillämpas fr.o.m. . I partimotion 2021/22:4040 av och (båda M) yrkandena 4 och 5 i denna del föreslås att avfallsförbränningsskatten tas bort för att underlätta lokal energiproduktion fr.o.m. . I partimotion 2021/22:3938 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 i denna del anförs att den särskilda punktskatten på avfallsförbränning ska avskaffas. I partimotion 2021/22:4121 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 i denna del anför motionärerna att man inte delar regeringens bedömning att avfallsförbränningsskatten bör BNP-indexeras I partimotion 2021/22:4221 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 i denna del föreslås att skatten sänks. Regeringen föreslår nu dessutom en indexering av avfallsförbränningsskatten. Att automatiskt höja en skatt innan tillämpningsproblemen är lösta och som riskerar att försvaga kraftvärmesektorn är inte lämpligt och avvisas av . I partimotion 2021/22:4181 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 5 i denna del avvisas den extra indexeringen av skatten på förbränning av avfall. Skatten på avfall som förs in till avfalls- eller samförbränningsanläggningar trappas gradvis upp och ska omräknas för att beakta KPI-utvecklingen. Utskottet delar regeringens bedömning att skatten bör beakta den reala utvecklingen av bruttonationalprodukten och att skattesatsen bör räknas om genom ett schabloniserat tillägg till KPI-utvecklingen. Motionsförslagen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att förändra beskattningen av drivmedel. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD), 4 (V) och 6 (L). Energiskattedirektivet (2003/96/EG) lägger fast ramen för hur EU:s medlemsstater ska utforma sin nationella beskattning av bränslen och el. Grundregeln är att bränslen och el ska beskattas. Direktivet anger minimi-skattenivåer vid yrkesmässig respektive icke yrkesmässig användning. Det nuvarande direktivet är emellertid föråldrat och under omarbetning. presenterade kommissionen meddelandet om den europeiska gröna given (COM(2019) 640). Enligt meddelandet avsåg kommissionen att senast se över och vid behov föreslå ändringar av alla relevanta klimatrelaterade politiska instrument, bl.a. energiskattedirektivet. Subventio-ner av fossila bränslen bör upphöra, och i samband med översynen av energiskattedirektivet kommer kommissionen att titta närmare på de nuvarande undantagen från skatteplikt, bl.a. för flyg- och fartygsbränsle, och hur man bäst ska täppa till eventuella kryphål. presenterade kommissionen, som en del av det s.k. Fit for 55-paketet för att förverkliga den gröna given, ett förslag till omarbetat direktiv om en omstrukturering av unionsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet. De svenska skattereglerna om energi- och koldioxidskatt på bränslen och el finns i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Energi- och koldioxidskattesatserna på fossila bränslen framgår av 2 kap. 1 § LSE. finns regler i LSE om att räkna om energiskattesatserna på elektrisk kraft samt energi- och koldioxidskattesatserna på fossila bränslen med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen i form av historiska prisförändringar i konsumentprisindex (KPI-omräkning). I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att de senaste årens utveckling av bruttonationalprodukten (BNP) var en av de faktorer som skulle beaktas vid de höjningar av energiskatten på bensin och dieselbränsle som föreslogs . För bensin och dieselbränsle görs därför en omräkning av skattesatserna som även beaktar utvecklingen av BNP. Detta görs genom ett schablontillägg av till KPI-omräkningen. Den tillkommande omräkningen gäller såväl energiskatten som koldioxidskatten men uttrycks som en höjning av enbart energiskatten. När regeringen lämnade förslag på ett system med reduktionsplikt (prop. 2017/18:1) gjorde regeringen bedömningen att kontrollstationer borde införas med start och därefter. I kontrollstationerna bör särskilt reduktionsnivåerna för åren efter 2020 ses över i syfte att på ett sätt som ger förutsättningar för klimatpolitiska och budgetpolitiska mål att samverka med varandra bidra till målet om minskade utsläpp från inrikes transporter, utom luftfart, till 2030 jämfört med . biföll , vid behandlingen av regeringens förslag i proposition 2018/19:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor två reservationer till finansutskottets förslag till riksdagsbeslut. har därigenom tillkännagett för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med bl.a. ytterligare ändringar av vissa skatteregler, däribland en slopad BNP-omräkning av drivmedelsskatt. Regeringen föreslog i proposition 2019/20:24 Sänkt skatt på bensin och diesel att koldioxidskatten på bensin skulle sänkas fr.o.m. med per liter och på diesel med per liter. Enligt samma förslag skulle energiskatten sänkas med per liter bensin och med per liter diesel. Regeringen motiverade sitt förslag med att man vill motverka de ökade pumppriser på bensin och diesel som kan uppstå när inblandningen av biodrivmedel ökar till följd av reduktionsplikten samt genom indexering av drivmedelsskatter 2020. Sänkt koldioxidskatt skulle medföra att den generella skattenivån på fossilt kol upprätthölls även 2020 när andelen biodrivmedel i bensin och diesel var högre. Förslagen medförde att skatten vid pump, utöver vad som följde av indexeringen med KPI, inte höjdes 2020. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i betänkande 2019/20:SkU15 och biföll utskottets förslag (rskr. 2019/20:92). Regeringen lämnade till proposition 2020/21:29 Pausad BNP-indexering för drivmedel med ett förslag om att den årliga BNP-indexeringen av skattesatserna på bl.a. bensin och diesel inte ska tillämpas för . Det innebar att energiskatten enbart ska räknas om med hänsyn till förändringar i konsumentprisindex (KPI). Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag i bet. 2020/21:SkU13. I budgetpropositionen aviserade regeringen att reduktionsnivåerna inom reduktionsplikten kommer att höjas till 2030 (prop. 2020/21:1, utg.omr. 20, avsnitt 5.4). För att möta ökade drivmedelspriser till följd av ökad inblandning av biodrivmedel föreslog regeringen i proposition 2020/21:196 Pausad BNP-indexering av skatten på bensin och diesel att BNP-indexeringen av skatten på bensin och diesel pausas fram till kontrollstationen för reduktionsplikten 2022. tillstyrkte regeringens förslag i betänkande 2020/21:SkU37 och biföll utskottets förslag (rskr. 2021/22:7). Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska föreslå åtgärder och styrmedel för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk (dir. 2020:16). Syftet med utredningen var att ta fram förslag som bidrar till både målet om en konkurrenskraftig livsmedelskedja och klimatmålen och som förbättrar drivmedels- och livsmedelsberedskapen och vid behov föreslå kompensationsåtgärder för att stärka och öka konkurrenskraften inom det svenska jordbruket. Utredaren skulle även överväga hur de föreslagna åtgärderna och styrmedlen kan utvärderas och hur utvärdering kan gynnas exempelvis genom att de införs stegvis. Vid utformningen av förslagen måste särskilt beaktas. Utredaren skulle även utreda vilka konsekvenser förslagen kan få i förhållande till i övrigt. Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU 2021:67 Vägen mot ett fossiloberoende jordbruk). Betänkandet bereds i . I partimotion 2021/22:4040 av och (båda M) yrkandena 4 och 5 i denna del föreslås att energiskatten på bensin och diesel sänks med så att det blir per liter billigare att tanka. I partimotion 2021/22:3938 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 i denna del föreslår motionärerna att hela indexuppräkningen på bensin- och dieselskatten avskaffas. Reduktionsplikten ska sänkas till för diesel och för bensin. Beskattningen av MK3 och MK1 ska likställas. Alla kvarvarande skattelättnader på biodrivmedel ska avskaffas. I partimotion 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 i denna del anförs att anser att de klimatskadliga subventionerna bör fasas ut och avvecklas skyndsamt. föreslår att dieselsubventionen till jord- och skogsbruket fasas ut . I partimotion 2021/22:4181 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 5 i denna del föreslås att subventionen till diesel i de gröna näringarna minskas . Utskottet konstaterar att beskattningen av diesel och bensin är ett viktigt styrmedel i arbetet med att nå klimatmålen. Koldioxidskatten bidrar enligt utskottet till en kostnadseffektiv minskning av utsläppen och bör även i fortsättningen utgöra en bas för styrningen av koldioxidutsläppen i den icke-handlande sektorn. Nivån på koldioxidskatten bör framöver anpassas i den omfattning och takt som, tillsammans med övriga förändringar av styrmedlen samt med hänsyn till näringslivets konkurrenskraft, ger en kostnadseffektiv minskning av utsläppen av växthusgaser i den icke handlande sektorn så att etappmålet till 2030 nås. Utskottet konstaterar att regeringen låtit utreda jordbrukets bränslebeskattning, och att utredningsförslagen bereds i . Utskottet anser att detta arbete inte ska föregripas och avstyrker motionsyrkandet om att förändra jordbrukets bränslebeskattning. För att öka den styrande effekten av energi- och koldioxidskatterna och för att stimulera till omställning till minskade växthusgasutsläpp från vägtrafiken och överflyttning till andra transportslag föreslog regeringen i budgetpropositionen att den årliga omräkningen av skattesatserna på energiområdet med hänsyn till KPI-utvecklingen borde beakta BNP-utvecklingen. beslutade i enlighet med förslagen. Utskottet är inte berett att nu ändra dessa regler och avstyrker därför motionsyrkandena om att indexuppräkningen eller tillägget på ska slopas. Utskottet är inte nu berett att ställa sig bakom förslag om att på annat sätt ändra beskattningen av drivmedel och avstyrker motionsförslag med denna innebörd. Beskattning av tung vägtrafik Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om att införa ett nytt system för beskattning av tung vägtrafik. Jämför avvikande mening 5 (KD). tas en vägavgift ut för tung godstrafik med stöd av lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon. Lagen bygger på och rådets direktiv /62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (eurovinjettdirektivet). Avgiften omfattar motorfordon eller ledad motorfordonskombination med en totalvikt på , om fordonet är avsett uteslutande för godstransport på väg. För svenska fordon betalas vägavgift för rätten att använda hela det svenska vägnätet. För utländska fordon betalas vägavgift för rätten att använda motorvägar och för hela eller delar av Europavägarna (hela E10, E12 och E14 och delar av , E22 och E65). Avgift för svenska fordon betalas årsvis, oberoende av i vilken utsträckning vägnätet används. För utländska fordon betalas avgiften för kalenderdag, vecka, månad eller år. Ordningen med vägavgifter för tunga fordon är därmed ett tidsbaserat system. Eurovinjettdirektivet är föremål för en översyn. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare uppdraget att analysera utformningen av ett nytt miljöstyrande system som ett alternativ till den nuvarande eurovinjettavgiften för godstransporter på väg och som kan bidra till att miljö- och klimatmålen nås, användas för uttag av skatt och bidra till förbättrad kontroll av regelefterlevnaden av yrkestrafiken (dir. 2020:38). Vid utformningen ska olika geografiska förutsättningar beaktas och näringslivets hållbara omställning och konkurrenskraft främjas. Ett sådant system kan även på ett bättre sätt fånga upp s.k. externa kostnader som godstransporter ger upphov till, exempelvis kostnader för miljöbelastning, trängsel och vägslitage. Syftet med ett nytt miljöstyrande system som ett alternativ till den nuvarande eurovinjettavgiften är inte att sammantaget höja beskattningen eller avgiftsuttaget för godstransporter på väg utan att inom ramen för ett miljöstyrande system kunna kompensera för den budgetförsvagning som uppstår om den nuvarande eurovinjettavgiften tas bort. Uppdraget skulle ursprungligen redovisas , men har getts förlängd utredningstid till (dir. 2021:61). I partimotion 2021/22:4221 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 i denna del anförs att den tunga vägtrafiken är en stor källa till koldioxidutsläpp. Den nuvarande beskattningsmodellen bör ersättas med en ny fordons- och bränslebeskattning som tar hänsyn till vilken miljö- och trafikbelastning fordonet har i trafiksystemet. Modellen måste ta hänsyn till stad och land, trängsel, tid , körsträcka samt fordonens miljöpåverkan. Modellen innebär också att vi kan komma åt de utländska lastbilar som färdas på våra vägar utan att betala för sig. Dagens system missgynnar våra åkerier vilket vi kommer åt med en ny fordons- och bränslebeskattning. Den bör därför först prövas för de tunga godstransporterna och utökas till att även omfatta personbilar. Utskottet konstaterar att regeringen har tillsatt en utredning av hur ett nytt system för beskattning av tung vägtrafik kan utformas, som bl.a. ska bidra till att klimat- och miljömålen uppnås samt förbättra kontrollen av regelefterlevnaden inom yrkestrafiken. Utskottet anser inte att detta arbete ska föregripas och avstyrker motionsförslaget. Övriga miljö- och energiskatter Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om att utreda ett avskaffande av trängselskatten, att avskaffa skatten på flygresor, att avskaffa effektgränserna för skattebefrielse för egenproducerad el, att införa skatt på konstgödsel, att avskaffa energiskatteavdraget för datorhallar, att sänka energiskatten för eldrivna bussar samt att belägga odlingstorv med koldioxidskatt. Jämför avvikande mening 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I partimotion 2021/22:3938 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 i denna del föreslås att ett avskaffande av trängselskatten utreds och att flygskatten avskaffas. I partimotion 2021/22:4121 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 i denna del anförs att det i proposition 2020/21:113 Utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el föreslogs flera välkomna höjningar av effektgränserna för skattebefrielse för egenproducerad el. vill dock gå längre och helt avskaffa dessa effektgränser. I partimotion 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 i denna del föreslås att en beskattning av konstgödsel i likhet med den som avskaffades 2009 införs, men med en något högre beskattning på kvävekomponenten för att minska läckaget av kväve. Skattesatsen på kväve höjs i motionärernas förslag jämfört med den gamla skatten. Vidare anför motionärerna att energiskatten för datorhallar i sänktes. Med en kostnad har satsningen inte lett till de ökade antalet anställda som utlovades. rapporterades om hur stödet mestadels verkar ha hamnat i några av världens största företags fickor. menar att det finns rimligare sätt att använda dessa resurser och avvisar därför energiskatteavdraget för datorhallar. I partimotion 2021/22:4221 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 i denna del anförs att tar bort flygskatten för att stödja flygnäringens återhämtning i spåren av pandemin. I partimotion 2021/22:4181 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 5 i denna del föreslås att energiskatten för el som förbrukas av bussar sänks till samma nivå som gäller för spårtrafiken. Motionärerna föreslår vidare att odlingstorv ska beläggas med koldioxidskatt motsvarande en fjärdedel av skattenivån för fossil koldioxid. Lagen (2004:629) om trängselskatt gör det möjligt för staten att ta ut tids- och platsrelaterad skatt på trafik med vissa fordon. Bestämmelser om var och när skatt tas ut samt skattens storlek finns i bilagor till lagen. Bilagorna omfattar och kommuner. I tillämpas bestämmelserna . fattade sedan beslut om förändringar av trängselskatten i och på som trädde i kraft . Ytterligare en skattebelagd tidsperiod infördes, –6.29, skattebeloppen för vissa tidsperioder höjdes, trängselskatten differentierades på hög- och lågsäsong och det infördes höjda skattebelopp för högsäsong. Den sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil skulle kunna uppgå till högst under högsäsong. Syftet med förändringarna var att förbättra framkomligheten och miljön i och att bidra till en utbyggnad av kollektivtrafiken i som delfinansieras av medel motsvarande de ökade intäkterna från trängselskatten efter avdrag för system- och administrationskostnader (prop. 2017/18:74, bet. 2017/18:SkU13, rskr. 2017/18:200). beslutade i enlighet med regeringens förslag att införa trängselskatt i Marieholmstunneln i (prop. 2019/20:30, bet. 2019/20:SkU16, rskr. 2019/20:176). Skatten ska börja tas ut i samband med att tunneln öppnar för trafik. Syftet med förändringen är att förbättra framkomligheten och miljön i , men även att bidra till finansieringen av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg. En punktskatt på flygresor infördes . Skatten har utformats som en skatt på kommersiella flygresor som ska betalas för passagerare som reser från en flygplats i i ett flygplan som är godkänt för fler än tio passagerare. Skatt ska inte betalas för barn eller för passagerare som på grund av teknisk störning, väderförhållanden eller annan oförutsedd händelse inte har nått destinationsflygplatsen och som medföljer vid förnyad avgång, flygande personal som är i tjänst under flygningen samt transit- och transferpassagerare. Det flygföretag som utför flygningen ska vara skatt-skyldigt. Skyldighet att betala skatt ska inträda när flygplanet lyfter från en flygplats i . Skatten ska tas ut med olika nivåer beroende på om passageraren reser till en slutdestination i ett land som ligger helt inom , helt eller delvis i en annan världsdel än med ett avstånd om högst från eller i en annan världsdel än med ett avstånd längre än från . Vidare ska det göras en årlig omräkning av skattesatserna för och efterföljande kalenderår grundad på faktiska förändringar i konsumentprisindex. biföll , vid behandlingen av regeringens förslag i proposition 2018/19:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, två reservationer till finansutskottets förslag till riksdagsbeslut. tillkännagav för regeringen att denna ska återkomma med ett förslag om att avskaffa flygskatten . Regeringen gjorde dock i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) bedömningen att flygskatten bör behållas. Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el En skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el infördes . Skattereduktionen uppgår till för levererad el. Underlaget för skattereduktionen får inte överstiga det antal kilowattimmar som tagits ut från nätet och det får högst uppgå till . I budgetpropositionen uttalade regeringen vidare att man avsåg att utreda förutsättningarna för och lämpligheten i att låta fler andelsägare av förnybar elproduktion få del av skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el. Energiskatten på el som framställs i små anläggningar på den plats där den förbrukas slopades helt fr.o.m. (prop. 2020/21:113, bet. 2020/21:SkU25, rskr 2020/21:294). Det befintliga undantaget från skatteplikt för egenproduktion av el utvidgades genom att effektgränserna höjdes till för elektrisk kraft som framställs från sol, till för elektrisk kraft som framställs från vind eller vågor och till i övriga fall. Den befintliga skattenedsättningen i form av avdrag i deklarationen för egenproducerad förnybar el, inklusive solel, utvidgades till fullständig skattebefrielse. Effektgränserna för skattenedsättningen i form av avdrag höjdes på motsvarande sätt som effektgränserna för undantaget från skatteplikt. Enligt den numera upphävda lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel skulle skatt betalas med för varje helt kilo kväve i gödselmedlet och med för varje helt gram kadmium i gödselmedlet, till den del kadmium-innehållet överstiger per ton fosfor. Skatten på gödselmedel slopades (bet. 2009/10:FiU1 och bet. 2009/10:SkU21) eftersom beskattningen av handelsgödselkväve hade haft liten påverkan på användningen inom jordbruket eftersom prisförändringar på gödselmedel påverkar användandet relativt lite. Regeringen uttalade senare i budgetpropositionen att man inte hade för avsikt att återinföra den skatt på gödselmedel som avskaffades 2010 och att man avsåg att analysera behovet av andra former av beskattning för att minska spridningen av tungmetaller och andra miljöfarliga ämnen i naturen. Regeringen tillsatte en utredning om minskad övergödning genom stärkt lokalt åtgärdsarbete (dir. 2018:11). Utredningens uppdrag var att fokusera på mer effektiva åtgärder mot övergödning och hur det lokala engagemanget kan stärkas. Utredningen skulle bl.a. föreslå nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av lokalt anpassade, kostnadseffektiva åtgärder mot övergödning, utreda och lämna förslag på hur minskad förbrukning av kväve och fosfor kan stimuleras, utreda förutsättningarna för att återföra näringsämnen från kustvatten och sjöar till land för att minska övergödningen samt lämna förslag till etappmål som bidrar till att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning samt målen om rent vatten, minskade havsföroreningar och hållbart skogsbruk i Agenda . lämnade utredningen sitt betänkande Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning (SOU 2020:10) till . Betänkandet bereds i .