yttr · H905CU2y · 2021-11-12 00:00:00 — Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen beslutade att ge övriga utskott tillfälle att yttra sig över de iakttagelser om tillämpning av subsidiaritetsprincipen som redovisats i en promemoria utarbetad inom . önskar särskilt att utskotten kommenterar och gör bedömningar när det gäller vissa angivna frågor. Uppföljningen under /22 omfattar de subsidiaritetsprövningar som genomfördes i –. redovisar i yttrandet sina kommentarer och bedömningar när det gäller frågor. ska enligt 7 kap. 8 § riksdagsordningen följa tillämpningen i av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. uppföljning under /22 omfattar de subsidiaritetsprövningar som genomfördes i –. Uppföljningen avser dels den formella hanteringen i av utkast till lagstiftningsakter som översänts för subsidiaritetskontroll, dels utfallen på en övergripande nivå av de subsidiaritetskontrollerna som genomförts. önskar särskilt följande kommentarer och bedömningar: En kommentar till det samlade utfallet av genomförda subsidiaritetsprövningar på olika politikområden jämfört med samt sedan Lissabonfördragets ikraftträdande. En samlad bedömning av i vilken utsträckning utrymmet för nationella åtgärder på olika politikområden inom utskottets beredningsområde minskat till följd av utkast till lagstiftningsakter från EU som subsidiaritetsprövats av utskottet sedan Lissabonfördraget trädde i kraft samt hur den sammantagna utvecklingen på olika politikområden förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen. En kommentar till kommissionens motiveringar avseende subsidiaritetsprincipen. Kommentarer om i vilken utsträckning utskottet använder sig av Ipex (Interparliamentary EU information exchange) och kontakter med representant vid EU:s institutioner eller om utskottet haft några kontakter med sina motsvarigheter i andra nationella parlament för inhämtande och utlämnande av information. Kommentarer till hur covid-19-pandemin har påverkat utskottets möjlighet att genomföra subsidiaritetsprövningarna vid undantag från åttaveckorsfristen. Kommentarer i övrigt om hur utskottet anser att subsidiaritetsprövningarna fungerar och eventuella förslag eller önskemål till förbättringar. Utfallet av subsidiaritetsprövningar som genomförts jämfört med samt sedan Lissabonfördragets ikraftträdande subsidiaritetsprövade ett förslag till lagstiftningsakt . Prövningen avsåg COM(2020) 183 Förslag till rådets förordning om tillfälliga åtgärder avseende hållande av stämmor i europabolag och europeiska kooperativa föreningar. Utskottet ansåg att utkastet inte stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades kammaren genom ett protokollsutdrag. Utskottet prövade inte några utkast till lagstiftningsakter . Utfallet sedan Lissabonfördraget trädde i kraft Totalt har civilutskottet prövat 46 utkast till lagstiftningsakter –. Av dessa gällde 19 utkast förslag om tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden (artikel 114 i EUF-fördraget), och tolv utkast rörde civilrättsligt samarbete. Tio utkast innehöll förslag om etableringsrätt, och två utkast grundade sig på artikel 67 i EUF-fördraget. Enligt denna artikel ska unionen underlätta tillgången till rättsväsendet, särskilt genom principen om ömsesidigt erkännande av avgöranden på det civila området. Vidare gällde två utkast transport och två grundade sig på flexibilitetsklausulen. Övriga utkast gällde fri rörlighet för unionsmedborgare (1), socialpolitik (1), konsumentskydd (1) och energipolitik (1). Vissa av utkasten berörde flera politikområden. Som utskottet tidigare noterat (2017/18:CU3y) är det främst politikområdena tillnärmning av lagstiftning och civilrättsligt samarbete som har förenats med andra politikområden, t.ex. etableringsrätt, fri rörlighet för unionsmedborgare och ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden. Utlåtanden sedan Lissabonfördraget trädde i kraft Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har civilutskottet lämnat sex utlåtanden, varav fem lett till motiverade yttranden från . Det första utlåtandet lämnades på begäran av en minoritet i civilutskottet (utl. 2011/12:CU11) och avsåg kommissionens förslag till förordning om en gemensam europeisk köplag (COM(2011) 635). Förslaget grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. biföll dock utskottsmajoritetens förslag om att lägga utlåtandet till handlingarna. Det andra utlåtandet, som lämnades (utl. 2011/12:CU21), behandlade två utkast till lagstiftningsakter. Det gällde kommissionens förslag till direktiv om ändring av direktiv om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning (COM(2011) 778) och kommissionens förslag till förordning om särskilda krav avseende lagstadgad revision av företag av allmänt intresse (COM(2011) 779). Dessa förslag gällde politikområdena etableringsrätt och tillnärmning av lagstiftning. lämnades också ett utlåtande om kommissionens förslag till direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (COM(2012) 614, utl. 2012/13:CU14). Förslaget berörde området socialpolitik. lämnade utskottet två utlåtanden. Det första utlåtandet (utl. 2015/16:CU25) avsåg kommissionens förslag till direktiv om offentliggörande av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer (COM(2016) 198). Förslaget berörde området etableringsrätt. Det andra utlåtandet (utl. 2015/16:CU26) rörde kommissionens förslag till en ny förordning om konsumentskyddssamarbete (COM(2016) 283). Förslaget gällde tillnärmning av lagstiftning. lämnade civilutskottet ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande (utl. 2017/18:CU33) som gällde dels ett förslag till direktiv om grupptalan för att skydda konsumenters kollektiva intressen m.m. (COM(2018) 184), dels förslag till ändring av vissa direktiv vad gäller bättre tillsyn och modernisering av (COM(2018) 185). Båda förslagen grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget. ansåg i sitt senaste yttrande till att det var svårt att dra några generella slutsatser vad gäller utfallet inom olika politikområden (yttr. 2017/18:CU3y). De subsidiaritetsärenden som utskottet har prövat sedan det yttrandet föranleder inte utskottet att nu göra någon annan bedömning. Eftersom utskottet i sitt tidigare yttrande särskilt uppmärksammade att tre lagstiftningsakter inom politikområdet etableringsrätt hade blivit föremål för två utlåtanden vill utskottet emellertid nämna att utskottet har subsidiaritetsprövat ytterligare tre förslag till utkast till lagstiftningsakter inom detta politikområde, men inget av dessa förslag har gett upphov till något utlåtande. Utrymmet för nationella åtgärder till följd av förslagen från EU och upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen Som framgått ovan har civilutskottet sedan Lissabonfördraget trädde i kraft lämnat sex utlåtanden, varav fem har lett till motiverade yttranden. I ett tidigare yttrande till (2013/14:CU2y) har utskottet bl.a. anfört att det av de två utlåtanden som lämnades framgår att utskottet ansåg att utrymmet för nationella åtgärder skulle minska om lagstiftningsakterna genomfördes (utl. 2011/12:CU21 och utl. 2012/13:CU14). Utskottet har vidare uttalat att kommissionens förslag om offentliggörande av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer (utl. 2015/16:CU25) innebar en överföring av kompetens från medlemsstaterna till EU-nivå som medförde en begränsning av medlemsstaternas handlingsutrymme på området. I prövningsutlåtandet över kommissionens förslag till ny förordning om konsumentskyddssamarbete (utl. 2015/16:CU26) ansåg utskottet att den föreslagna regleringen var mycket detaljerad och långtgående samt att det inte fanns behov av en så långtgående reglering av nationella myndigheters befogenheter, utan att det i större utsträckning borde överlämnas till medlemsstaterna att på nationell nivå bestämma om sådana befogenheter. I prövningsutlåtandet över kommissionens förslag till direktiv om grupptalan och om revidering av fyra konsumenträttsdirektiv (utl. 2017/18:CU33) anförde utskottet att förslagen i alla delar inte kunde anses vara förenliga med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna. Utskottet hade invändningar vad gällde de delar av förslagen som innehöll anvisningar om hur intäkter från böter eller motsvarande sanktionsavgifter skulle fördelas och ansåg att det inte var nödvändigt att reglera hur medlemsstaterna skulle fördela dessa. Utskottet kan konstatera att de förslag till lagstiftningsakter som lämnats inom utskottets politikområden har varit utkast till både förordningar och direktiv. Vissa av de förslag till lagstiftningsakter som enligt utskottet och strider mot subsidiaritetsprincipen är fortfarande under behandling. Detta gäller de förslag som utskottet prövade i utlåtandena /14:CU14 och 2015/16:CU25. De förslag som utskottet prövade i utlåtandena /12:CU21, 2015/16:CU26 och 2017/18:CU33 har däremot lett till lagstiftning i EU. anpassades svensk lagstiftning till det s.k. revisionspaketet (prop. 2015/16:162, bet. 2015/16:CU21). Vidare anpassades svensk lagstiftning till den nya förordningen om konsumentskyddssamarbete inom EU (prop. 2019/20:120, bet. 2019/20:CU23). Den nya förordningen bygger på en kompromisstext som inte kunde stödja eftersom den skilde sig från rådets allmänna inriktning bl.a. när det gällde befogenheter som avser blockering och nedstängning av webbplatser/internetgränssnitt. När det gäller genomförande av EU-direktivet om grupptalan till skydd för konsumenters kollektiva intressen pågår det en utredning (dir. Fi 2021:01). När det gäller de fyra nya konsumenträttsdirektiven är en proposition för anpassning av svensk lagstiftning aviserad . Utskottet kan konstatera att de delar av förslagen som utskottet och hade störst invändningar mot i utl. 2017/18:CU33 har strukits i EU-direktiven. Med hänsyn till det relativt begränsade underlaget har utskottet fortfarande svårt att anlägga en generell synpunkt på i vilken utsträckning utrymmet för nationella åtgärder på utskottets politikområden minskat till följd av subsidiaritetsprövade förslag från EU och hur den sammantagna utvecklingen på olika politikområden förhåller sig till subsidiaritetsprincipen. Kommissionens motiveringar när det gäller subsidiaritetsprincipen Kommissionen var förslagsställare i det ärende som utskottet prövade 2020 och lämnade en motivering i fråga om subsidiaritetsprincipen. Utskottet har inte haft några synpunkter på kommissionens motiveringar i de fall utskottet bedömt att förslaget till lagstiftning är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Kontakterna med representant vid EU:s institutioner och inhämtande av information från Ipex och andra parlament har använt sig av representant för att t.ex. undersöka hur andra länder ställt sig till förslag från kommissionen. Kansliet har fått den information som efterfrågats. Informationen i Ipex har använts, men den är ofta på medlemslandets språk och om detta inte är något av de s.k. arbetsspråken kan informationen vara svårtillgänglig. Utskottets möjlighet att genomföra subsidiaritetsprövningar vid undantag från åttaveckorsfristen I det utkast till lagstiftningsakt som civilutskottet subsidiaritetsprövade (COM(2020) 183 Förslag till rådets förordning om tillfälliga åtgärder avseende hållande av stämmor i europabolag och europeiska kooperativa föreningar) föreskrev kommissionen ett undantag med anledning av covid-19-pandemin från den tidsfrist som avses i artikel 4 i protokoll nummer 1 om de nationella parlamentets roll i EU, vilket möjliggjorde för EU-institutionerna att fatta beslut om lagstiftningsakten innan de nationella parlamenten hade hunnit genomföra sina subsidiaritetsprövningar. Ärendet hänvisades till utskottet för subsidiaritetsprövning och dagen därpå, dvs. , fattade utskottet beslut i sin subsidiaritetsprövning. Det aktuella ärendet rörde ett tillfälligt undantag på EU-nivå för en viss tidsfrist att hålla bolags- eller föreningsstämma för europabolag och europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) med anledning av covid-19-pandemin. Enligt utskottet var detta en angelägen fråga och det var befogat med en skyndsam hantering. Ärendet var inte alltför komplicerat eller omfattande och kunde därför hanteras utan dröjsmål. Utskottet hann därmed subsidiaritetspröva utkastet innan EU-institutionerna antog rättsakten . Att hantera ärenden med så pass korta ledtider kan dock påverka utskottets ordinarie ärendeberedning och innebära påfrestningar för utskottets kansli. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), Momodou (V), (M), (SD), (S), (SD), (S), (L) och (M).