yttr · H805FöU9y · 2021-05-25 00:00:00 — beslutade finansutskottet att ge berörda utskott tillfälle att yttra sig över vårändringsbudgeten (prop. 2020/21:99) samt de motioner som berör respektive utskotts ämnesområde. I vårändringsbudgeten lämnar regeringen förslag om att bemyndigar regeringen att göra utfästelser om utveckling av det svenska Gripensystemet, att ändra anslagsändamålet för anslaget 1:11 och att en överföring görs mellan två anslag. Med det utskottet anför i sitt yttrande föreslås att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag. Utöver detta har regeringen föreslagit att återkallar bemyndigandet till regeringen att minska statens röst- och ägarandel i . Utskottet hänvisar i den delen till vad utskottet tidigare anfört i frågan. I vårändringsbudgeten föreslår regeringen bl.a. att • godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:11 inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap så att anslaget även får finansiera myndighetens samhällsinvesteringar. • anslaget 2:7 ökas med och anslaget 2:4 Krisberedskap minskas med motsvarande belopp. • bemyndigar regeringen att göra utfästelser om utveckling av det svenska Gripensystemet som innebär en harmonisering av det svenska stridsflyget med det finländska under förutsättning att beslutar om anskaffning av JAS 39 som nytt stridsflygsystem. • godkänner som en riktlinje att utgifter hänförliga till genomförandet av utvecklingen enligt ovan hanteras genom anpassningar av Försvarsmaktens verksamhet på stridsflygområdet, med inkomster som uppkommer i samband med försäljningen av JAS 39 och med ökade anslag –2032. • återkallar bemyndigandet till regeringen att minska statens röst- och ägarandel i till lägst av aktierna och rösterna i bolaget. Anslagsändamål för anslaget 1:11 I vårändringsbudgeten föreslår regeringen att anslaget 1:11 även ska få användas för myndighetens samhällsinvesteringar. I bakgrunden hänvisas till att regeringen i budgetpropositionen hade föreslagit att anslaget 1:11 om ca fick användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Regeringen beskriver att de utgifter som är direkt hänförliga till myndighetens verksamhet när det gäller anskaffning av försvarsmateriel får belasta anslaget 1:11. Regeringen föreslår att anslags-ändamålet utvidgas så att det även omfattar anskaffning av försvarsmateriel, vilket klassificeras som samhällsinvesteringar. (I investeringsplanen för anskaffning av försvarsmateriel delfinansieras samhällsinvesteringar om ca 600–med anslaget 1:11.) Överföring av anslag genom att minska krisberedskapsanslaget Anslaget 2:7 används bl.a. för att finansiera Statens förvaltningsutgifter och myndighetens verksamhet med undersökningar enligt lagen (1990:712) om undersökning av olyckor. Uppgifter om hål i passagerar-fartyget skrov har föranlett att tillsammans med haveriutredningsmyndigheterna i och inleda ett förberedande utredningsarbete. Nya undervattensundersökningar och ett behov av att förstärka den externa kommunikationen förväntas medföra ökade utgifter, vilket finansieras genom att anslaget 2:4 Krisberedskap minskas med . Regeringen bedömer att minskningen inte bedöms påverka den verksamhet som finansieras från anslaget i någon större utsträckning. Bemyndigande om utveckling av det svenska Gripensystemet Regeringen anför att avser att anskaffa nytt stridsflyg och att kommer att lämna erbjudande om JAS 39 . förväntas välja leverantör och teckna avtal . Om skulle välja JAS 39 innebär det enligt regeringen möjligheter till ett fördjupat operativt samarbete mellan våra länder men också i fråga om drift och utveckling av stridsflygförmågan. Fattar ett sådant beslut anser regeringen att den strategiska betydelsen av detta så långt det är möjligt bör beaktas även i den nationella inriktningen för utvecklingen av den svenska stridsflygförmågan. Regeringen fattar då de beslut som är nödvändiga för att harmonisera utvecklingen av det svenska Gripensystemet med det finländska. Regeringen anför att de kostnader som detta skulle medföra bör kunna hanteras genom • att anpassa sådan verksamhet inom utvecklingen av stridsflygförmågan som inte påverkar genomförandet av totalförsvarsbeslutet • inkomster i samband med försäljning • att öka anslagen –2032. I propositionen framhålls att regeringen återkommer med nödvändiga förslag i budgetpropositionen . Om väljer JAS 39 som nytt stridsflygsystem kan regeringen efter beslut om budget-propositionen bemyndiga Försvarsmakten och att beställa utveckling av Gripensystemet som innebär harmonisering. Regeringen anser dock att det är angeläget att kunna göra utfästelser om en framtida harmonisering . Regeringen föreslår därför att ger regeringen bemyndigande att göra utfästelser om utveckling av det svenska Gripensystemet som innebär en harmonisering av det svenska stridsflyget med det finländska, under förutsättning att beslutar om anskaffning av JAS 39 . Som en riktlinje föreslås att beslutar att utgifter hänförliga till denna utveckling hanteras på det sätt som framgår av de tre ovan nämnda punkterna. Statens röst- och ägarandel i Regeringen föreslår att återkallar bemyndigandet till regeringen att minska statens röst- och ägarandel i till lägst av aktierna och rösterna i bolaget. beslutade att bemyndiga regeringen att dels genom deltagande i återköpsprogram öka statens röst- och ägarandel i () till högst av aktierna och rösterna i bolaget, dels därefter minska statens röst- och ägarandel i till lägst av aktierna och rösterna i bolaget (prop. 2018/19:40, bet. 2018/19:NU9, rskr. 2018/19:168). beslutade att tillkännage för regeringen vad näringsutskottet anfört om att regeringen bör se över möjligheterna att avyttra statens ägande i (bet. 2018/19:NU9 punkt 2, rskr. 2018/19:168). Utskottet anförde i sitt betänkande att regeringen bör återkomma till med en redogörelse för de slutsatser som kommit fram i översynen. Telias återköpsprogram är nu avslutat liksom regeringens analys av möjligheterna att avyttra statens ägande i . Med hänsyn till att bolaget är börsnoterat bör regeringens återkoppling till inte dröja. När det gäller möjligheterna att avyttra statens innehav i redovisar regeringen att Försvarsmakten i ett yttrande till försvarsutskottet anfört att en eventuell avyttring, helt eller delvis, av statens ägarandel i kan få allvarliga konsekvenser för verksamheter som är betydande för säkerhet (yttr. 2018/19:FöU2y). Försvarsmakten har med anledning av tillkännagivande till regeringen genomfört en fördjupad analys av riskerna med en försäljning av . Försvarsmaktens slutsats är att statens ägarandel i i vart fall inte bör minskas. Regeringen har inte funnit skäl att ifrågasätta Försvarsmaktens slutsats och bedömer därmed att det inte bör vara aktuellt att minska statens ägande i från den nuvarande nivån på av aktierna och rösterna i bolaget. Vidare gör regeringen bedömningen att det inte heller är möjligt att avyttra statens ägande i . Vid utskottets sammanträde lämnade statsrådet särskild information om det bemyndigande och de riktlinjer som regeringen föreslagit i fråga om utfästelser för utvecklingen av Gripensystemet om beslutar om anskaffning av JAS 39 . I sammanhanget vill utskottet understryka att samarbetet med är det mest långtgående av försvarssamarbeten, och utskottet vill därför betona att det därför intar en särställning. Utskottet ser positivt på strävan att möjliggöra gemensamt operativt agerande i fred, kris och krig och ser detta som en central målsättning för samarbetet med . och delar samma militärgeografiska och säkerhetspolitiska läge och har liknande krav på stridsflygsystemets operativa förmåga. Med samma typ av stridsflygplan bedömer regeringen att ett mycket långtgående samarbete mellan våra flygvapen skulle bli möjligt inom utbildning, drift, underhåll, taktikutveckling och övning. Utskottet välkomnar detta. Vidare kan utskottet konstatera att totalförsvarsbeslutet innehåller en ambition om att ersätta den flygburna stridslednings- och luftbevakningsplattformen ASC890. Om väljer det svenska erbjudandet om Gripen och Global bedömer regeringen att även detta skulle kunna ge möjligheter till en harmonisering med eftersom regeringen redovisat att anskaffningen ryms inom beräknade ekonomiska ramar. Utskottet ställer sig positivt till utvecklingen av försvarssamarbetet med och tillstyrker det bemyndigande och de riktlinjer som regeringen föreslagit i fråga om utfästelser för utvecklingen av Gripensystemet om beslutar om anskaffning av JAS 39 . När utskottet behandlade frågan om anslagsändamål för anslaget 1:11 underströk utskottet att anslagsändamålen bör utformas så att det blir tydligt vilken verksamhet som finansieras. Utskottet menade att kravet på transparens och tydlighet väger tungt. Med utgångspunkt i utskottets överväganden har regeringen föreslagit att anslagsändamålen kompletteras. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottet kan konstatera att regeringen även anförde att minskningar av anslaget 2:4 Krisberedskap inte bedöms påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Utskottet tillstyrker minskningen i syfte att öka anslaget 2:7 . konstaterar utskottet att regeringen i likhet inte redovisar någon bedömning av hur den föreslagna minskningen påverkar den anslags-finansierade verksamheten. Utskottet vill återigen påminna regeringen om att fortsättningsvis bör få tydligare redovisningar av hur verksamheter påverkas av anslagsminskningar. Regeringens förslag om att återkallar bemyndigandet till regeringen att minska statens röst- och ägarandel i bereds inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Utskottet vill emellertid framhålla att ett enigt utskott i sitt yttrande till näringsutskottet (yttr. 2018/19:FöU2y) konstaterade att såväl Särskild nätsäkerhet som SGSI och Rakelsystemet är av väsentlig betydelse för totalförsvaret och att dessa tjänster levereras av . Utskottet lade stor vikt vid att statens behov av att kunna värna totalförsvarets intressen på olika områden i samhället tillgodoses. Behovet av att beakta totalförsvarsintressen ökar, och utskottet vidhåller uppfattningen att statens fortsatta tillgång till och skydd av samhällskritiska tjänster tillsammans med förmågan att skydda säkerhetsklassad information är central. Utskottet anser att det alltjämt saknas verktyg för att förebygga och förhindra att väsentliga totalförsvarsintressen exponeras för risker i samband med överlåtelse och upplåtelse av viktigare infrastruktur, vilket skulle kunna vara fallet om avyttras eller statens ägande minskas. När staten är minoritetsägare innebär det att staten inte har full rådighet över hela bolagets verksamhet. Utskottet framhöll därför i sitt tidigare yttrande att det var viktigt att utreda olika lösningar som långsiktigt ger ökad säkerhet i den verksamhet som är samhällskänslig. Utskottet underströk även vikten av att beakta de strategiska motiv som kan ligga bakom vissa utländska investeringar i bl.a. svensk infrastruktur. Utskottet framhöll därför att en eventuell avyttring av statens andel i , eller ett minskat statligt aktieinnehav, måste föregås av en grundlig risk- och konsekvensanalys och att verktyg för att förebygga och förhindra eventuella risker måste finnas på plats. Utskottet gör inte heller någon annan bedömning . Utskottet har inte något i övrigt att anföra med anledning av vårändringsbudgeten. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (L), (SD), (MP), (M) och ClasGöran (S).