yttr · H805KU9y · 2021-04-27 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen beslutade att ge möjlighet att yttra sig över skrivelse 2020/21:115 Verksamheten i Europeiska unionen och följdmotioner i de delar de berör beredningsområde. yttrar sig över skrivelsen i de delar som berör utskottets beredningsområde och över motion 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 3 och motion 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkandena 31–33. Utskottet anser att utrikesutskottet bör avstyrka motionsyrkandena. I yttrandet finns två avvikande meningar (C, V). Rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter I skrivelsen framhåller regeringen att rättsstatsfrågorna alltjämt står högt upp på EU:s dagordning och att bakgrunden är den negativa utvecklingen i några av medlemsstaterna. Flera parallella diskussioner och processer pågår i EU:s institutioner för att på olika sätt försöka påverka utvecklingen i rätt riktning. I slutsatserna från mötet påminde om vikten av att rättsstatsprincipen och EU:s grundläggande värden respekteras i förhållande till unionens budget. Syftet är att skydda EU:s budget i situationer där unionens ekonomiska intressen kan vara hotade på grund av generella brister som rör rättsstatsprincipen i en medlemsstat. Regeringen anför vidare att nådde en överenskommelse om budgetramen, tillsammans med ett återhämtningsinstrument som ska bidra till hanteringen av de ekonomiska och sociala konsekvenserna av pandemin. I överenskommelsen ingick en förordning om en villkorlighetsordning som innebär att utbetalningen av EU-stöd villkoras med att medlemsländerna respekterar grundläggande principer på rättsstatsområdet. För regeringen är villkorlighetsordningen en central del av uppgörelsen. I skrivelsen påminns om dels att kommissionen aktiverade det s.k. artikel 7-förfarandet mot med motiveringen att det rådde en tydlig risk för brott mot rättsstatens principer efter de reformer av rättsväsendet som inletts, dels att tog ett initiativ till att initiera ett artikel 7-förfarande mot eftersom man ansåg att det finns en risk för att landet åsidosätter EU:s grundläggande värderingar. har kommissionen informerat rådet om utvecklingen i och . Parallellt med artikel 7-förfarandena har kommissionen initierat flera överträdelseförfaranden mot och om unionens gemensamma värden och rättsstatsprincipen. Regeringen har intervenerat till stöd för kommissionen i två sådana mål. Regeringen har även yttrat sig i flera mål om begäran om förhandsavgörande när det gäller respekten för rättsstatsprincipen vid genomförandet av nationella reformer. Covid-19-pandemin aktualiserade viktiga rättsstatsfrågor som fortfarande diskuteras i . har kommissionen övervakat de åtgärder i medlemsstaterna som påverkar rättsstatsprincipen, demokratin och de grundläggande rättigheterna. I de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen påmindes om att dessa undantagsåtgärder bör vara nödvändiga, proportionerliga, tidsbegränsade och föremål för granskning. I skrivelsen anförs vidare att den europeiska rättsstatsmekanismen introducerades , vilket har resulterat i kommissionens första årliga rapport om rättsstatssituationen inom EU och dess medlemsstater. Baserat på denna rättsstatsrapport har rådet för allmänna frågor inlett en mer strukturerad årlig rättsstatsdialog. Mekanismen är förebyggande och är inte strikt avsedd att kontrollera efterlevnaden av . Kommissionens första årliga rapport om rättsstatssituationen i EU presenterades . Fyra områden granskades av kommissionen: de nationella rättssystemen, åtgärder mot korruption, mediemångfald samt kontroll och balans i det institutionella beslutssystemet. Av skrivelsen framgår att med rapporten som grund hade rådet för allmänna frågor en första diskussion om rättsstatsutvecklingen inom unionen. hade rådet för allmänna frågor fem landsspecifika diskussioner med , , , och . Även justitieministrarna behandlade rapporten med särskilt fokus på de nationella domstolarnas roll för EU-samarbetet. Regeringen ställer sig positiv till kommissionens årliga rapport om rättsstatsutvecklingen i EU och anser att den är en god grund för fortsatt diskussion och erfarenhetsutbyte i syfte att förebygga att rättsstatsproblem uppkommer eller förvärras. Rapporten identifierar allvarliga utmaningar på rättsstatsområdet i några medlemsstater. Förordningen om en villkorlighetsordning som länkar rätten till EU-stöd till efterlevnad av rättsstatsprincipen är ett viktigt nytt instrument. Under rubriken grundläggande rättigheter och medborgarskap anför regeringen bl.a. följande. Ordförandeskapet antog ordförandeskapsslutsatser om EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna inom EU . Dessa fokuserar på förhållandet mellan grundläggande rättigheter å ena sidan och artificiell intelligens (AI) samt digital utveckling å andra sidan. presenterade kommissionen en ny strategi om tillämpningen av stadgan. Den fokuserar på ökad kunskap om stadgan och genomförande av stadgan i medlemsstaterna. Till följd av den andra externa utvärderingen av verksamheten vid för grundläggande rättigheter (FRA) lämnade kommissionen förslag till vissa justeringar av förordningen om inrättande av FRA. Förhandlingarna i rådet påbörjades . I skrivelsen framhålls även att förhandlingarna om anslutningsavtalet mellan EU och återupptogs . I motion 2020/21:3925 av m.fl. (C) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör arbeta för att det demokratilås och den rättsstatsmekanism som EU:s budget nu har också används av kommissionen. Motionärerna anför att vi har sett en utveckling i och som innebär inskränkningar i människors fri- och rättigheter och demokratiska principer. Motionärerna anser att EU måste göra mer för att se till att alla medlemsländer är demokratiska och rättssäkra. Det är inte acceptabelt att vissa länder kan få EU-medel när de bryter mot unionsgemensamma demokratiska principer. Utskottet framhöll att värnandet av de mänskliga rättigheterna och människors demokratiska delaktighet är hörnstenar som ska genomsyra arbetet såväl i EU som globalt. Det var därför enligt utskottet positivt med ramverket för att stärka rättsstaten och rådets årliga dialog om rättsstatsfrågor. Med hänvisning till bl.a. att erfarenheterna av dialogerna skulle utvärderas i slutet av ansåg utskottet att det inte fanns någon anledning att göra tillkännagivanden till regeringen (bet. 2015/16:KU15 s. 46). I betänkandet fanns två reservationer från och Liberalerna. Utskottet upprepade detta ställningstagande (bet. 2017/18:KU34 s. 60). I betänkandet fanns i den delen en reservation från , , och . behandlade utskottet flera motionsyrkanden om mänskliga rättigheter (bet. 2018/19:KU27 s. 25). Utskottet underströk att värnandet av de mänskliga rättigheterna och människors demokratiska delaktighet är av central betydelse, för liksom för övriga världen. Civilsamhällets roll i detta arbete är av stor betydelse. Mot bakgrund av det arbete som bedrivs inom EU för att stärka skyddet för de mänskliga rättigheterna och värnandet av rättsstatens principer såg utskottet inte något behov av att föreslå något tillkännagivande till regeringen. Reservationer lämnades av , och Liberalerna. I yttranden till utrikesutskottet om kommissionens arbetsprogram har framhållit att respekten för mänskliga rättigheter och rättsstaten utgör fundamentet i en demokrati. I yttrandet över arbetsprogrammet uttalade utskottet även att utskottet värdesätter kommissionens arbete med att stärka och försvara rättsstatsprincipen och framhöll vikten av att kommissionen fortsätter detta arbete (yttr. 2019/20:KU6y s. 3). granskade utskottet kommissionens meddelande om att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom EU (COM(2019) 163). Utskottet värdesatte att kommissionen fortsätter sitt arbete för att främja och försvara rättsstatsprincipen, och delade regeringens oro över utvecklingen på rättsstatsområdet. Utskottet välkomnade därför att kommissionen tagit initiativ till en diskussion om hur man kan förbättra de verktyg som finns till förfogande för EU:s institutioner för att skydda unionens grundläggande värden, däribland respekten för rättsstaten. Utskottet ansåg att det är av stor vikt att de verktyg som finns till förfogande används och att nya kan bidra till att stärka tillämpningen av rättsstatsprincipen inom unionen. Utskottet framhöll att EU:s grundläggande värden inte är förhandlingsbara. Den bredare diskussion om att ytterligare stärka rättsstatsprincipen som kommissionen tagit initiativ till är enligt utskottet angelägen, och utskottet kommer att följa det fortsatta arbetet (utl. 2018/19:KU37). granskade utskottet även kommissionens meddelande om 2020 års rapport om rättsstatsprincipen (COM(2020) 580, utl. 2020/21:KU14). Utskottet anförde bl.a. att den europeiska rättsstatsmekanismen utgör ett nytt verktyg som kompletterar andra EU-instrument. Den årliga granskningsmodellen syftar till att främja skyddet av rättsstaten och förebygga att rättsstatliga problem uppstår eller förvärras. I sin första årliga rättsstatsrapport ger kommissionen exempel på positiva trender inom rättsstatsområdet inom EU, men också på allvarliga utmaningar. Utskottet underströk återigen vikten av respekten för grundläggande rättigheter och rättsstaten, vilka är fundament i en demokrati och centrala för samarbetet inom unionen. Utskottet välkomnade därför rapporten och bedömde att en årlig granskning och fortlöpande diskussion nationellt och inom EU kan bidra till att öka respekten för rättsstaten. Utskottet konstaterade att covid-19-pandemin innebär stora utmaningar för samhället. Beslut har fattats som inneburit begränsningar av fri- och rättigheter, t.ex. rörelsefriheten och mötesfriheten, och som påverkat konstitutionella kontroller och motvikter. Utskottet ville framhålla vikten av att de åtgärder som vidtagits under pandemin fortsatt följs upp och utvärderas. Utskottet välkomnade också den nya förordningen med skydd av unionsbudgeten vid överträdelser av rättsstatens principer. behandlade utskottet motionsyrkanden om rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter (bet. 2020/21:KU23 s. 49 f.). I sitt ställningstagande anförde utskottet att respekten för mänskliga rättigheter och rättsstaten utgör fundamentet i en demokrati. Utskottet hänvisade till att utskottet vid upprepade tillfällen har framhållit vikten av att värna de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer, och att utskottet löpande följer det arbete som pågår inom EU samt noterade bl.a. att kommissionen presenterade en strategi för hbtqi-personers jämlikhet. Mot bakgrund av det arbete som pågår inom EU för att stärka skyddet för mänskliga rättigheter och för att värna rättsstatens principer fann utskottet inte skäl att föreslå något tillkännagivande till regeringen om detta. I betänkandet fanns reservationer från , och Liberalerna. I skrivelsen redogör regeringen för sitt arbete med öppenhets- och insynsfrågor inom EU. Alla mål vid och tribunalen med anknytning till allmänhetens tillgång till handlingar bevakas. har fortsatt att agera i de mål där har varit aktivt. I skrivelsen finns en förteckning över de mål vid och tribunalen i vilka den varit part eller intervenerat (bilaga 1). Information lämnades till . I årets skrivelse finns inte någon information om det s.k. öppenhetsregistret (se nedan). Interinstitutionellt avtal om ett öppenhetsregister lämnade Statsrådsberedningen information till utskottet om de pågående förhandlingarna om ett nytt interinstitutionellt avtal (IIA) om ett obligatoriskt öppenhetsregister mellan EU:s institutioner. Ett interinstitutionellt avtal om ett frivilligt gemensamt öppenhetsregister har funnits mellan och kommissionen . är frivilligt för lobbyister att anmäla sig till. Registret listar endast organisationer och företag som lobbar gentemot och , inte rådet. Ett förslag till ett nytt IIA som även ska omfatta rådet och som ska vara obligatoriskt presenterades av kommissionen (COM(2016) 627, faktapromemoria 2016/17:FPM20). träffade , rådet och kommissionen en politisk överenskommelse om ett obligatoriskt öppenhetsregister. Huvudprincipen är att intresseföreträdare som utför lobbyaktiviteter ska vara registrerade för att få samverka med institutionerna på olika sätt. Registret ska vara tillgängligt för allmänheten. Lobbyaktiviteter är aktiviteter som syftar till att påverka utformningen av eller genomförandet av politik eller lagstiftning, eller institutionernas beslutsprocesser. Vissa grupper och aktiviteter undantas från förslaget, t.ex. rättsliga rådgivare, politiska partier, religiösa samfund och medlemsstaternas myndigheter. Förslagets rättsliga struktur har ändrats sedan det ursprungliga förslaget presenterades, så att delar av avtalet ersätts med individuella beslut för varje institution. Det kommer även att vara möjligt för andra EU-institutioner att ansluta och tillämpa registret. Paketet som institutionerna kommit överens om består av ett IIA om ett obligatoriskt öppenhetsregister, inklusive en uppförandekod för registrerade intresseföreträdare. Vidare ingår ett politiskt uttalande av , rådet och kommissionen som anger för vilka typer av aktiviteter det typiskt sett ska anses vara förenligt med det interinstitutionella avtalet att kräva registrering. Uttalandet hänvisar i sin tur till respektive institutioners individuella åtaganden. I paketet ingår också ett rådsbeslut som anger vilka kontakter med rådets generalsekretariat som förutsätter att intresseföreträdare är registrerade i registret. Enligt informationen till utskottet kommer de olika delarna att beslutas formellt inom respektive institution med ambitionen att regelverket ska kunna träda i kraft . ledamotsstadga – ledamöternas arvoden m.m. I Europaparlaments ledamotsstadga som gäller fastställs bestämmelser och allmänna villkor för hur ledamöter ska fullgöra sina åligganden samt om arvoden och vissa ersättningar. Enligt ledamotsstadgan får alla ledamöter i samma arvode. Ledamöternas arvoden är av grundlönen för en domare i , vilket innebär att ledamöterna inte själva kan besluta om sitt arvode. Arvodet kommer från budget. Ledamöterna har även rätt till ålderspension när de fyller . Pensionerna betalas från Europeiska unionens budget. Arbetet som EU-parlamentariker innebär att man ofta behöver vara borta från sitt hemland. En rad ersättningar finns tillgängliga för att täcka de kostnader som detta medför. De flesta av sammanträden, t.ex. plenarsammanträden, utskottsmöten och möten med de politiska grupperna, äger rum i eller . Ledamöterna får ersättning bl.a. för resekostnader för att närvara vid sådana sammanträden. Ledamöterna kan också få ersättning för vissa resor för att fullgöra officiella arbetsuppgifter eller för andra ändamål, t.ex. för att delta i en konferens eller göra ett arbetsbesök. betalar vidare ett dagtraktamente som ska täcka kostnader för övernattningar och andra relaterade kostnader för som ledamöterna är på tjänsteresa i eller . Denna ersättning halveras om ledamöterna med omröstningar i kammaren uteblir från mer än hälften av omröstningarna med namnupprop, även om de har närvarat och registrerat detta. Ledamöterna får också ersättning för vissa andra utgifter som ledamöterna har såsom kostnader för kontor, internetabonnemang, datorer och telefoner samt anordnande av konferenser och utställningar. Ersättningen halveras för de ledamöter som, utan giltiga skäl, är frånvarande från hälften eller fler av plenarsammanträdena under ett parlamentsår (). Ledamöterna har vidare rätt till ersättning för två tredjedelar av sina sjukvårdskostnader. Ledamöterna har också, när deras mandatperiod löper ut, rätt till en övergångsersättning motsvarande det egna arvodet för en månad som de varit ledamöter av . Denna ersättning betalas ut under högst . Om en tidigare ledamot av får ett mandat i ett annat parlament eller tillträder ett offentligt ämbete räknas arvodet från denna nya funktion av mot övergångsersättningen. Om ledamoten har rätt till ålderspension eller sjukpension kan han eller hon inte få både ersättning och pension utan måste välja. I motion 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att lobbyism begränsas i EU till förmån för nationella parlaments inflytande. Motionärerna framhåller att det inte är EU-byråkrater och storföretagens lobbyister som ska avgöra vilka beslut som ska fattas utan det ska avgöras av hur människor röstar. Motionärerna vill demokratisera EU genom att ge mindre makt till EU:s byråkrater och kommissionärer och mer makt till de nationella parlamenten. De vill begränsa lobbyisternas närvaro i EU och verka för en ökad insyn och transparens i EU:s institutioner. I samma motion yrkande 32 begärs även ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för ett regelverk som innebär öppna böcker, minskade förmåner och sänkta politikerarvoden för alla EU-parlamentariker. Motionärerna anför att de folkvaldas roll i demokratin är central, men det är inte många EU-parlamentariker som vill redogöra för hur de utnyttjar de förmåner de har som EU-parlamentariker. Utskottet har i yttranden över skrivelser om verksamheten i Europeiska unionen framhållit att det är viktigt att värna öppenhet och transparens (se yttr. 2015/16:KU9y, 2016/17:KU5y och 2017/18:KU5y). Utskottet har konstaterat att det har framgått av skrivelserna att regeringen verkar för en ökad öppenhet inom EU och att den aktivt arbetar med öppenhetsfrågorna. Utskottet har välkomnat regeringens arbete för en ökad öppenhet i EU:s institutioner, bl.a. genom bevakningen av mål i och tribunalen. I yttrandet över skrivelsen pekade utskottet bl.a. på att ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten. Utskottet välkomnade regeringens arbete för en ökad öppenhet i EU:s institutioner, bl.a. genom bevakningen av mål i och tribunalen (yttr. 2018/19:KU3y s. 6 f.). Utskottet konstaterade att ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten samt att regeringen arbetar aktivt och på flera plan för en ökad öppenhet inom EU. Utskottet välkomnade detta arbete (bet. 2017/18:KU38 s. 60 f.). framhöll utskottet att ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten (bet. 2018/19:KU26). Utskottet välkomnade därför åtgärder som syftar till en ökad öppenhet inom EU. I likhet med sitt tidigare ställningstagande konstaterade utskottet att arbete pågår på flera plan för en ökad öppenhet inom EU. Utskottet noterade också att den parlamentariska har övervägt frågor om bl.a. öppenhet och kontakterna mellan och regeringen. I skrivelsen redogörs även för EU-institutionernas verksamhet. När det gäller Europarlamentet anförs bl.a. att efter utträde består av 705 ledamöter. Det anförs vidare att numera har 21 ledamöter, i stället för som tidigare 20 ledamöter. Det framhålls vidare att arbete på flera sätt präglades av covid-19-pandemin. Under ett plenarsammanträde röstade ledamöterna på distans. Ytterligare förändringar av arbetsmetoderna har innefattat att begränsa antalet fysiska möten och att arbeta på distans. Dessutom ställdes totalt tio plenarsessioner i in på grund av pandemin. Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), protokoll nr 6 om lokalisering av säten för Europeiska unionens institutioner och vissa av dess organ, byråer och enheter, ska ha sitt säte i , där de tolv månatliga plenarsammanträdena inklusive budgetsammanträdet ska hållas. Extra plenarsammanträden ska dock hållas i . Av protokollet framgår vidare att utskott ska sammanträda i . generalsekretariat och dess enheter ska vara kvar i . Rådet ska ha sitt säte i utom , då rådet ska sammanträda i . Kommissionen ska ha sitt säte i . Enligt artikel 341 i EUF-fördraget ska säten för unionens institutioner fastställas av medlemsstaternas regeringar i samförstånd. För att ändra bestämmelserna om institutionernas säten krävs en ändring av protokollet, vilket förutsätter enhällighet i rådet. I resolution av om beräkning av inkomster och utgifter för (2019/2003 [BUD]) framhålls att ett enda säte bl.a. innebär besparingar i parlamentets budget. I denna del påminns dels om en analys från revisionsrätten enligt vilken kostnaderna för att parlamentets verksamhet bedrivs på olika geografiska platser uppskattas till , dels om att av alla tjänsteresor som företas av parlamentets anställda görs på grund av parlamentets geografiska spridning och att miljöpåverkan uppgår till mellan 11 000 och koldioxidutsläpp. I resolutionen efterlyser en färdplan för ett enda säte. I motion 2020/21:3910 av m.fl. (V) yrkande 33 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att endast ska sammanträda i . Motionärerna anser att flytten av folkvalda och tjänstemän mellan och en gång måste upphöra. Frågan om säte har behandlats av . I ett yttrande till utrikesutskottet anförde utskottet att det såg positivt på att frågan om säte hade lyfts upp av utskott för konstitutionella frågor (yttr. 2012/13:KU7y s. 5). Utskottet förutsatte att regeringen stöder alla strävanden för att kostsamma flyttning mellan två städer ska upphöra. behandlade utskottet ett par motionsyrkanden om säte (bet. 2013/14:KU18 s. 29 f.). I sitt ställningstagande framhöll utskottet att det inte är en bra lösning att har sitt säte på en ort men även sammanträder på en annan ort. Denna ordning är också enligt utskottet kostsam och varken ändamålsenlig eller miljövänlig. Utskottet, som konstaterade att frågan om säte var aktuell inom EU, förutsatte att regeringen skulle stödja alla strävanden för att kostsamma flyttning mellan två orter 5 ska upphöra. Därmed avstyrktes motionsyrkandena. Frågan om säte behandlades även av utskottet i ett yttrande till utrikesutskottet (yttr. 2018/19:KU3y s. 5 f.). Utskottet förutsatte alltjämt att regeringen skulle stödja alla strävanden att kostsamma flyttning mellan två städer ska upphöra och ansåg därför att utrikesutskottet även borde avstyrka ett motionsyrkande om att regeringen borde verka för att endast sammanträder i . Vid behandlingen av motionsyrkanden om säte konstaterade utskottet att frågan om ett enda säte för bl.a. har tagits upp av parlamentet i en resolution . Utskottet förutsatte alltjämt att regeringen ska stödja alla strävanden att flytt mellan två städer ska upphöra och avstyrkte motionsyrkanden som rörde denna fråga (bet. 2020/21:KU24 s. 58). Det är viktigt att skyddet av rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter fortsätter att stå högt upp på EU:s dagordning. Utskottet välkomnar att regeringen intervenerar i överträdelseärenden och yttrar sig i mål som rör förhandsavgöranden när det gäller respekten för rättsstatsprincipen vid genomförandet av nationella reformer. Utskottet är även positivt till den nya europeiska rättsstatsmekanismen som introducerades och som har resulterat i den första årliga rapporten om rättsstatssituationen inom EU. I rapporten pekar kommissionen på positiva trender, men även på allvarliga utmaningar inom några medlemsstater i EU. Även den nya förordningen om villkorlighetsordning som kopplar rätten till EU-stöd till efterlevnad av rättsstatsprincipen är ett viktigt nytt instrument. Som utskottet har konstaterat innebär covid-19-pandemin stora utmaningar för samhället och aktualiserade, som regeringen framhåller i skrivelsen, viktiga rättsstatsfrågor. Beslut har fattats som har inneburit en rad begränsningar av grundläggande fri- och rättigheter, t.ex. mötes- och rörelsefriheten. Utskottet vill därför återigen framhålla vikten av att de åtgärder som har vidtagits under pandemin följs upp och utvärderas. Mot bakgrund av det arbete som pågår inom EU för att värna rättsstatsmekanismen anser utskottet inte att det finns skäl att föreslå något tillkännagivande till regeringen, och anser att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2020/21:3925 yrkande 3. Utskottet välkomnar regeringens arbete med öppenhets- och insynsfrågor inom EU, bl.a. genom att bevaka mål i och tribunalen.