ku-anm · H9A1dnr221 · 2021-10-01 00:00:00 — () Dnr 221-2021/22 Granskning av regeringens och specifikt , och agerande vad gäller de s.k. tolkarna i m.m. lyfte frågan om att skulle behöva ta sitt ansvar gällande skyddsbehovet för afghanska tolkar och lokalanställda som ingått i den svenska insatsen i . I ljuset av att talibanerna hade börjat flytta fram sina positioner var det tydligt att tolkar och annan lokalanställd personal löpte hög risk att drabbas av repressalier. angav uttryckligen att kvotflyktingsystemet skulle kunna vara en framkomlig väg för att ge tolkarna och de lokalanställda förtur. Kvotflyktingsystemet användes redan 2013-2014 för att ge afghaner som arbetat för den svenska styrkan skydd när ISAF-insatsen i avvecklades. pekade på att det rörde sig om ca 20 personer som hade arbetat för den svenska styrkan samt deras närmsta anhöriga. Ekot gjorde ett reportage där just dessa personer var i fokus. Istället för att agera i frågan gick justitie- och migrationsminister ut i media och hävdade att regeringen inte hade möjlighet att få till stånd en lösning. hävdade att det i så fall skulle vara "brott mot grundlagen om regeringen agerar för tolkarna". Försvarsminister delade den bedömningen. sade bland annat: "Det som gäller är att vi tidigare, inom ramen för kvotflyktingssystemet enligt det regelverk som är fastställd av svensk riksdag tog ansvar för en del tolkar och deras familjer. Men det här måste utgå från ansökningar om asyl i och hanteras inom ramen för det förfarandet inom ." uppmanade - i ett e-mail till justitie- och migrationsminister och försvarsminister - att regeringen skulle agera för att ge skydd till de tolkar och lokalanställda som bistått den svenska styrkan i . Annars skulle tvinga regeringen via ett utskottsinitiativ. Som svar på detta valde justitie- och migrationsminister att återigen hålla frågan ifrån sig genom att hävda att det skulle röra sig om så väldigt många människor som skulle få asyl att de inte skulle rymmas inom kvotflyktingsystemet. sade bland annat att "De () vill nu att samtliga afghaner som arbetat för i under ska erbjudas skydd i , inklusive deras familjer. Det skulle röra sig om tusentals, ja kanske 10 000, personer". kom uppgifter i media om att regeringen delvis svängt i frågan och öppnat för att spåra de afghanska tolkar som bistått svenska styrkor i för att hitta en lösning. ställde sig övriga partier bakom kravet på att regeringen skulle ta sitt ansvar för tolkarna. Redan dagen därpå - - framkom dock oklarheter kring om regeringen faktiskt hade gett Försvarsmakten uppdraget eller om myndigheten agerade utifrån ett eget initiativ. Presstalesperson på Försvarsmakten sa: "Varken eller Försvarsmakten har fått någon uppgift av regeringen i frågan . Den kanske är på väg någonstans i cyberrymden, men vi har inte fått den". efter att lyft frågan om att skulle behöva ta sitt ansvar för tolkarna så höll utrikesminister och justitie- och migrationsminister en pressträff. Där meddelas att regeringen beslutat göra tillfälliga ändringar i regelverket kring kvotflyktingar. Av regeringens pressmeddelande framgår bland annat följande: "Genom de ändringar som regeringen har fattat beslut om bereds möjlighet att detta regelverk nu kan användas för att ge skydd åt nuvarande och tidigare lokalanställda samt deras familjer." Vad som dock stod klart efter regeringens besked och den sedermera avslutade svenska flygevakueringen var att den absoluta merparten av de tolkar som arbetat för den svenska försvarsmakten inte blev evakuerade från . Regeringen har agerat senfärdigt trots tolkarnas akuta situation Värdefull tid gick till spillo sedan väckte frågan om att bistå tolkar och lokalanställda fram till dess regeringen agerade. som regeringen försökte hålla frågan ifrån sig - genom att hänvisa till att regeringen inte kunde agera med hänsyn till grundlagen och att skulle tvingas ta emot upp mot 10 000 afghaner om kvotflyktingssystemet skulle användas för tolkar och lokalanställda med särskilt skyddsbehov - intog talibanerna större delen av . som beskedet från regeringen om ändrade regler kommer så föll huvudstaden , och dagen före provinshuvudstaden vilken var huvudort för det svenska bidraget till ISAF-insatsen där de flesta av de aktuella lokalanställda verkade. Anställda på UD och fackförbundet har bekräftat bilden av senfärdighet och riktat skarp kritik mot hur hanterat situationen för de lokalanställda på ambassaden i . De har bland annat pekat på att det inte har funnits några tydliga planer för hur säkerheten för den lokalanställda personalen i skulle hanteras. Det finns även uppgifter i media om att ambassadör vädjade till UD:s ledning i om att behöver en plan för att rädda de lokalanställda undan talibanerna. Ett antal personer kunde sedermera och med svenskt stöd lämna . Det fanns bl.a. en s.k. "svensklista" där personer som kunde få hjälp att ta sig till fanns angivna. Det är dock oklart på vilka premisser personer kunde komma med på listan och exakt vilka personer som sedan fick hjälp att ta sig till och vilka kontroller som gjorde av dessa. Statsråd har spridit felaktiga uppgifter Regeringens och vissa statsråds kommunikation i frågan har vidare - som framgår av redogörelsen ovan - varit direkt motstridig och i delar felaktig. konstaterade i sin granskning att objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § RF bl.a. får anses innebära att information som utgår från det allmänna ska vara korrekt, vederhäftig och väl kontrollerad. har vidare uttalat att statsråd behöver ta särskild hänsyn vad gäller uttalandens riktighet och att en självklar utgångspunkt i dessa sammanhang är att statsråds uttalanden är korrekta. I grunden handlar det om att man ska kunna kräva av regeringsföreträdare att uppgifter som de förmedlar är riktiga, inte blir missvisande eller vilseledande. kritiserades så sent som (betänkande 2020/21:KU20) av KU för sina uttalanden. Utskottet konstaterade då bland annat att det för det politiska samtalet är en fördel om det för alla inblandade står klart vilka uppgifter som ligger till grund för bedömningarna som görs av utvecklingen på olika områden. I ett annat ärende konstaterade utskottet att det inte redovisats några uppgifter som kan tjäna som grund för det uttalande gjorde kring friskolorna. Trots att tidigt krävde att regeringen skulle kalla in informera om läget och förankra sin politik i så sammankallades nämnden in sent in i processen, efter att redan hade fallit och talibanerna de facto tagit över landet. påtalade i granskningsbetänkandet vikten av att verksamhet upprätthålls. Utskottet uttalade bland annat "Mot bakgrund av vad som framkommit i granskningen vill utskottet påminna om sina tidigare uttalanden, att det är angeläget att bl.a. strategiska diskussioner om viktiga utrikespolitiska frågor och händelser, liksom säkerhetspolitiska frågor, äger rum på en konstitutionellt och politiskt sett hög nivå." Med anledning av ovanstående önskar jag att granskar: Regeringens hantering gällande tolkarna och lokalanställda med hänsyn till deras skyddsbehov och utsatta situation. I granskningen bör också ingå att analysera vilka kontroller som gjordes av de personer som med svenskt stöd kunde lämna . Om regeringen och vissa statsråd - särskilt och - har lämnat felaktig information gällande möjligheterna för regeringen att agera för att kunna ge asyl till de tolkar som har hjälpt den svenska insatsen i att lösa sin uppgift. uppgift om att en användning av kvotflyktingssystemet för att bistå tolkar och vissa lokalanställda med särskilt skyddsbehov skulle innebära att upp till 10 000 personer beviljades asyl bör också ingå i KU:s granskning. Om regeringen och berörda ministrar - särskilt och - har underlåtit att förankra sin politik gentemot med övriga partier trots att det uppenbarligen rört sig om en av de absolut viktigaste utrikespolitiska frågorna .