uprotokoll · H8A1CU12p · 2021-01-19 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2020/21:12 Medgivande att delta på distans Utskottet medgav deltagande på distans för följande ordinarie ledamöter och suppleanter: (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), Momodou (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (M), (S), (C) och (V). Två tjänstemän från civilutskottets kansli var uppkopplade hela sammanträdet på distans. En tjänsteman från var uppkopplad på distans under punkt 3. Justering av protokoll Utskottet justerade protokoll 2020/21:11. Utskottet överlade med statssekreterare , biträdd av medarbetare från . Statssekreteraren och medarbetarna deltog på distans. Underlaget utgjordes av överläggningspromemoria (dnr.1064 - 2020/21). Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian (bilaga 2). Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. M, SD och KD-ledamöterna anmälde de avvikande ståndpunkter som framgår av bilaga 3. Denna paragraf förklarades justerad. Departementssekreterare m.fl. från och rättschef m.fl. från informerade om giltighetstiden för bygglov enligt . Förslag om utskottsinitiativ om förlängda bygglov Utskottet fortsatte behandlingen av M-ledamöternas förslag om ett utskottsinitiativ om behovet av att möjliggöra förlängda bygglov när särskilda skäl föreligger. Hyresrätt (CU7) Utskottet fortsatte behandlingen av motioner. Associationsrätt (CU8) Utskottet fortsatte behandlingen av motioner. Skadeståndets omfattning vid finansiell rådgivning (CU15) Utskottet behandlade proposition 2020/21:50 och motioner. Utskottets preliminära sammanträdesplan anmäldes. Propositionsförteckning för /21 anmäldes. Inkomna skrivelser anmäldes enligt förteckning. Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum kl. 9.30. till protokoll 2020/21:12 § 3–11 (MP), ordf. (KD), vice ordf. (M), tjl t.o.m. 210201 Momodou (V) (M), ers.t.o.m.210201 X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande Överläggning i civilutskottet om kommande EU-initiativ om bolagsledningens skyldigheter och hållbar bolagsstyrning Rättsaktens fullständiga namn: Kommande förslag. Dokument: Inte aktuellt. dokument: Inte aktuellt. behandlad vid samråd i : Nej. behandlad vid möte i civilutskottet: Nej Europeiska kommissionen lanserade två studier på området hållbar bolagsstyrning. Den första studien, som publicerades , rör tillbörlig aktsamhet i globala leverantörskedjor, även kallat Human Rights . Den andra studien, om ledningens skyldigheter och hållbar bolagsstyrning publicerades . Kommissionen inledde en konsultation om hållbar bolagsstyrning baserad på de två studierna. Arbetet med att analysera konsultationen pågår i . Kommissionen har aviserat att ett förslag till ett EU-gemensamt regelverk som omfattar såväl ledningens skyldigheter och hållbar bolagsstyrning som tillbörlig aktsamhet i globala leverantörskedjor kommer att presenteras . Efter överläggningar i arbetsmarknadsutskottet om rådslutsatser och föreslagna svenska ståndpunkter har utskottet gett stöd för bl.a. en lansering av en EU-handlingsplan för att stärka företagens sociala ansvar i globala leverantörskedjor. Utskottet har också gett stöd för att EU-regleringen ska innehålla sektorsövergripande skyldigheter för att tydliggöra företagens ansvar att respektera mänskliga rättigheter i globala leverantörskedjor. höll tillsammans med ett samrådsmöte med representanter för företag, fackföreningar, näringslivsorganisationer, civilsamhälle och vissa myndigheter. Av de synpunkter som framfördes vid mötet framkom att det finns brett stöd för EU-lagstiftning inom området tillbörlig aktsamhet i globala värdekedjor, medan de delar som specifikt rör bolagsstyrningsfrågor kritiserades av bl.a. företrädare för näringslivet. Hur förslagen på bolagsrättens område kommer att se ut är ännu okänt. Utifrån studien och konsultationen är det dock troligt att det bl.a. kommer röra sig om regler om att bolagets styrelse och verkställande ledning ska beakta långsiktig hållbarhet i sitt beslutsfattande, att styrelsen ska vara skyldig att identifiera, förebygga och åtgärda eventuella risker kopplade till mänskliga rättigheter, miljö, hälsa och sociala förhållanden, att det i bolagets styrelse ska finnas kompetens inom hållbarhetsfrågor samt att reglerna om ersättning till ledande befattningshavare ska inriktas mer på att motverka kortsiktigt handlande från befattningshavarnas sida. Nedanstående förslag till ståndpunkter avser frågorna om ledningens skyldigheter och hållbar bolagsstyrning. De är avsedda att ligga till grund för regeringens arbete i anledning av kommissionens pågående konsultation och det vidare förhandlingsarbetet. Rättslig grund och beslutsförfarande Inte aktuellt in nuläget. Förslag till svensk ståndpunkt har en hög ambitionsnivå i arbetet för mänskliga rättigheter, social trygghet, och ett skärpt regelverk kring miljö- och klimatfrågor. Näringslivet har en mycket viktig roll att spela i arbetet för en hållbar utveckling och svenska företag bör fortsätta att ligga i framkant i det arbetet. Regeringen ser därför positivt på att det på EU-nivå tas fram bindande regler för tillbörlig aktsamhet i globala leverantörskedjor. Regeringen stödjer också ambitionen att integrera hållbarhet i all EU-politik för att nå bl.a. klimat- och miljömålen. Därtill verkar regeringen för en grön ekonomisk återhämtning i linje med den gröna given och dess målsättningar. Regeringen anser emellertid att regler om tillbörlig aktsamhet i globala leverantörskedjor och regler om bolagsstyrning inte nödvändigtvis har något samband med varandra. Det kan därför finnas skäl för att arbeta med frågorna separat och lägga fram förslag i skilda rättsakter. De förslag som lämnas bör beakta relevanta internationella standarder för näringsverksamhet, inklusive t.ex. FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter och riktlinjer för multinationella företag. Förslagen bör också beakta målen för hållbar utveckling i Agenda och Action Agenda för utvecklingsfinansiering. Det är viktigt att de åtgärder som vidtas är genomtänkta och ändamålsenligt utformade så att de bidrar till att skapa goda förutsättningar och leder i rätt riktning utan oönskade konsekvenser på andra områden. Det är också viktigt att åtgärderna är i linje med svensk syn på kompetensfördelning mellan unionen och medlemsstaterna. En god balans mellan aktieägare och styrelse är en förutsättning för effektiv bolagsstyrning och i förlängningen även för bolagens möjlighet att attrahera kapital. En fungerande kapitalförsörjning är inte minst viktig för ett gott hållbarhetsarbete. Regeringen avser därför att noga analysera de förslag som läggs inom bolagsrättens område. En viktig utgångspunkt i arbetet är att den svenska bolagsstyrningsmodellen bör värnas i så hög utsträckning som möjligt. Det är genom lagstiftning, andra styrmedel och myndighetsbeslut som grunden för hållbarhetsarbetet läggs fast. Dock har alla aktörer, inklusive företagen, ett ansvar för att genom egna åtgärder bidra till att uppfylla målen i Agenda och nationella mål. Företagen själva besitter en stor kunskap om vilka konsekvenser deras verksamhet för med sig. Regeringen avser därför att verka för att företagens eget arbete med hållbarhetsfrågor främjas och att företagen ges utrymme att utforma egna effektiva mål och genomföra åtgärder för att uppnå dessa mål. Direktivet om aktieägares rättigheter, som bl.a. reglerar ersättning till ledande befattningshavare ändrades . Ett av syftena med de ändringar som genomfördes var att stärka incitamentet för företagsledningarna att tänka och agera med långsiktig hållbarhet för ögonen. Det bör enligt regeringens mening noga övervägas om det är nödvändigt att ändra reglerna så snart efter den senaste ändringen. röstade igenom en rapport om hållbar bolagsstyrning som gav kommissionen stöd för att presentera ett lagstiftningsförslag på området. Rapporten röstades igenom med knapp majoritet där 347 parlamentariker röstade för och 307 mot medan 42 lade ned sina röster. finns inget förslag till nytt regelverk att ta ställning till. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Den europeiska bolagsrätten är delvis kodifierad i och rådets direktiv (EU) 2017/1132 av om vissa aspekter av bolagsrätt. Till detta kommer bl.a. och rådets direktiv /36/EG av om utnyttjande av vissa av aktieägares rättigheter i börsnoterade företag. Medlemsstaterna tillämpar dessutom sina egna bolagsrättsliga bestämmelser. De svenska lagreglerna om bolagsstyrning finns i huvudsak i aktiebolagslagen (2005:551). För företag på finansmarknaden finns det även regler i den finansiella lagstiftningen. Implementeringen av ändringsdirektivet om aktieägares rättigheter behandlades i prop. 2018/19:56 och 2019/20:116. Budgetära konsekvenser/konsekvensanalys Det går inte att bedöma om förslaget får någon påverkan på EU-budgeten eller statsbudgeten. Statsbudgeten skulle kunna påverkas t.ex. om det föreslås att regelverket ska omfattas av offentlig tillsyn. M och KD-ledamöternas avvikande ståndpunkt: Vi anser att den svenska ståndpunkten bör vara att regelverk för hållbar bolagsstyrning i enlighet med subsidaritetsprincipen är en fråga som ska avgöras på nationell nivå. har en välfungerande bolagsstyrningsmodell som ska värnas och därför regleras på nationell nivå. SD-ledamöternas avvikande ståndpunkt: Vår uppfattning är att det inte ska regleras av EU, hur svenska företags hållbarhetsarbete ska värderas. Det framgår dessutom i ärendehandlingarna att det inte finns förslag till något nytt regelverk att ta ställning till. Begreppet hållbarhet och vad det innebär, är omfattande och tolkningsbart. Det är fel att från svensk sida ställa sig positiv till bolagshållbarhetsstyrning där innehållet är okänt. och svenska företag har en hög ambitionsnivå i många viktiga hållbarhetsfrågor, men en europeisk standardisering riskerar att enbart koncentreras till några få av dessa. Om hållbarhetsstyrning regleras på EU-nivå så riskerar man därför att nivån sjunker ur svenskt perspektiv, som en anpassning till andra företag i . Detta som ett direkt resultat av att hållbarhetsfrågan då begränsas till att innefatta det som politikerna i EU anser är viktigt för stunden. Svensk bolagsstyrnings självständighet ska värnas och onödig byråkrati undvikas.