uprotokoll · H9A1MJU16p · 2021-11-16 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2021/22:16 Revidering av EU:s krav för koldioxidutsläpp från nya lätta fordon Utskottet fortsatte den bordlagda överläggningen från med miljö- och klimatminister om kommissionens förslag till ändring av förordning (EU) 2019/631 när det gäller att stärka normerna för koldioxidutsläpp för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon i linje med unionens ökade miljöambitioner, COM(2021) 556. Underlaget utgjordes av regeringens överläggningspromemorior för och (dnr 224-2021/22) och COM(2021) 556. Miljö- och klimatminister redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemoriorna (bilaga 2) och utfallet av överläggningen (prot. 2021/22:6). Ordförande konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. SD-, C- och V-ledamöterna anmälde de avvikande ståndpunkter som framgår av bilaga 3. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet fortsatte den bordlagda överläggningen från med miljö- och klimatminister om kommissionens förslag till ändring av förordning (EU) 2018/841 vad gäller omfattningen, förenklingen av efterlevandebestämmelser, fastställande av medlemsstaternas mål och kollektivt förbindande till klimat-neutralitet inom markanvändning, skogsbruk och jordbrukssektorn, och förordning (EU) 2018/1999 vad gäller förbättrad övervakning, rapportering, spårning av framsteg och översyn, COM(2021) 554. Underlaget utgjordes av regeringens överläggningspromemorior för och (dnr 224-2021/22) och COM(2021) 554. Miljö- och klimatminister redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemoriorna (bilaga 2) och utfallet av överläggningen (prot. 2021/22:6). Ordförande konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. M-, SD-, C-, V- och KD-ledamöterna anmälde de avvikande ståndpunkter som framgår av bilaga 4. Denna paragraf förklarades justerad. Översyn av EU:s ansvarsfördelningsförordning om medlemsstaternas nationella klimatmål Utskottet fortsatte den bordlagda överläggningen från med miljö- och klimatminister om kommissionens förslag till ändring av förordning (EU) 2018/842 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp –2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt , COM(2021) 555. Underlaget utgjordes av regeringens överläggningspromemorior för och (dnr 224-2021/22) och COM(2021) 555. Miljö- och klimatminister redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemoriorna (bilaga 2) och utfallet av överläggningen (prot. 2021/22:6). Ordförande konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. V-ledamoten anmälde den avvikande ståndpunkt som framgår av bilaga 5. Denna paragraf förklarades justerad. Översyn av EU:s system för handel med utsläppsrätter Utskottet fortsatte den bordlagda överläggningen från med miljö- och klimatminister om kommissionens förslag till ändring av direktiv /87/EG om införandet av ett europeiskt system för handel med utsläppsrätter inom unionen, samt om ändring av beslut (EU) 2015/1814 om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och förordning (EU) 2015/757, COM(2021) 551, kommissionens förslag till ändring av direktiv /87/EG avseende luftfartens bidrag till unionens utsläppsminskningsmål och om införande av marknadsbaserade globala åtgärder, COM(2021) 552, kommissionens förslag till ändring av beslut (EU) 2015/1814 avseende antalet utsläppsrätter som ska placeras i reserven för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelsystem till 2030, COM(2021) 571. Underlaget utgjordes av regeringens överläggningspromemorior för och (dnr 224-2021/22) och COM(2021) 551, 552 och 571. Miljö- och klimatminister redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemoriorna (bilaga 2) och utfallet av överläggningen (prot. 2021/22:6). Ordförande konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. M-, SD-, C-, V- och KD-ledamöterna anmälde de avvikande ståndpunkter som framgår av bilaga 6. Denna paragraf förklarades justerad. COP26 Miljö- och klimatminister , , lämnade en kort, muntlig redogörelse från FN:s avslutade klimattoppmöte COP26 i . (M) och (MP), som representerade utskottet och i regeringens delegation, lämnade även de sina iakttagelser från konferensen. Justering av protokoll Utskottet justerade protokoll 2021/22:14. Kommissionens arbetsprogram 2022 (MJU3y) Utskottet fortsatte beredningen av yttrande till utrikesutskottet över kommissionens arbetsprogram . Utskottet justerade yttrande 2021/22:MJU3y. Åtgärder för att rädda fiskbestånden i Utskottet fortsatte beredningen av utskottsinitiativ om åtgärder för att rädda fiskbestånden i . Ny EU-skogsstrategi (MJU8) Utskottet fortsatte granskningen av Ny EU-skogsstrategi . Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET § 1 – 4 § 6 – 7 (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande Överläggning om kommissionens förslag till klimatpaketet Fit for 55 § 1 – 4 Regeringens överläggningspromemoria inför överläggningen Fortsatt överläggning – Fakta-PM om klimaträttsakterna i Fit-for- 55-paketet Under överläggningen i Miljö- och jordbruksutskottet om klimaträttsakterna i Fit-for-55 paketet beslutades att regeringen skulle återkomma till utskottet för att bemöta de synpunkter för vilka det fanns majoritet. Regeringen redogör i denna PM hur dessa medskick har omhändertagits. Under överläggningen påminde regeringen om att fakta-PM tagits fram i samband med att lagförslagen presenterades , vilket förklarar varför alla ståndpunkter som förankrades i utskottet inom ramen för den kommenterade dagordningen inför miljörådsmötet ej återfinns i dessa. De reviderade ståndpunkterna från den kommenterade dagordningen är fortsatt gällande under det fortsatta förhandlingsarbetet. Regeringen konstaterade även att ett aktivt analysarbete fortsatt pågår i och på berörda expertmyndigheter, exempelvis för ökade incitament för bio-CCS. Regeringen kommer därmed återkomma till i dessa frågor. Regeringens ståndpunkt (fetmarkerat = reviderade ståndpunkter) Övergripande målsättning till 2030 Regeringen ser positivt på kommissionens inriktning mot ökad klimatambition men bland annat behöver effekten av ökade incitament för nettoupptag på andra miljömål som skydd av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, landsbygdsutveckling och en växande cirkulär bioekonomi analyseras ytterligare. I det ingår en översyn av metoden för att fördela ambitionsökningen mellan länderna. Regeringen delar kommissionens bedömning att den negativa trenden i vissa medlemsstater med en minskad kolsänka inom EU:s LULUCF-sektor behöver motverkas som ett led i att nå det långsiktiga klimatneutralitetsmålet. Regeringen konstaterar vidare att de minskningar som gjorts på EU-nivå i skogarnas netto-kolinbindning det inte främst beror på minskad kolinbindning i . bör därför inte få ett oproportionerligt högt åtagande för att kompensera för minskade upptag i andra länder. Regeringen stödjer målsättningen om 310Mton under förutsättning att ambitionsfördelningen fördelas på ett sätt som reflekterar den klimatnytta särskilt skogsrika länder bidrar med genom en stor sänka och förnybara material och bränslen. Regeringen anser att sektorns långsiktiga klimatnytta och långa ledtider bättre bör beaktas i förordningens utformning. Metod för fastställande av nationella mål för perioden –2030 Regeringen anser att varje medlemsstat ska eftersträva klimatneutralitet och att samtliga medlemsstater därför bör bidra till en bibehållen eller ökad kolsänka på sitt eget territorium, utifrån sin potential att göra så på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Regeringen är kritisk till den föreslagna beräkningsmodellen för medlemsstaternas åtagande och ifrågasätter därför den föreslagna ansvarsfördelningen. Regeringen avser analysera alternativa fördelningsnycklar som bättre reflekterar åtgärdspotentialen i medlemsstaterna. Regeringen konstaterar vidare att beräkningsgrunden utgår från data som överskattar kolsänka vilket innebär att det åtagande som tilldelats blir oproportionerligt högt. Regeringen konstaterar därtill att skogspolitiken är nationell kompetens och att utformning av nya förslag måste vara i linje med ett hållbart aktivt skogsbruk. Regeringen anser att det svenska åtagandet ska sänkas till en nivå som möjliggör det vi nationellt bedömer som en långsiktigt hållbar avverkningsnivå Därtill bör medlemsstaternas åtaganden utöver nuvarande regelverk vara indikativa för att exempelvis beakta osäkerhet och variationer samt att relevanta åtgärder inte nödvändigtvis ger effekt redan till 2030. För denna sektor med stora mellanårsvariationer anser regeringen även att det är lämpligt med intervallbaserade mål snarare än årliga. Utvidgad marksektor efter 2030 Regeringen anser att inrättandet av en utvidgad marksektor som också innefattar utsläpp från jordbrukssektorn kan vara möjligt för perioden och avser analysera detta vidare. Regeringen anser dock att det territoriella ansvaret för utsläppen från sektorn ska bibehållas och att samtliga medlemsstater måste bidra till omställningen. Ett eventuellt klimatneutralitetsmål bör därför sättas på medlemsstatsnivå och inte på EU-nivå. Ett inrättande av en utvidgad marksektor ska inte innebära att medlemsstater med stora upptag i skogen ska balansera utsläpp från jordbruket i andra länder. Regeringen ser därför betydande risker i att eftersträva klimatneutralitet i en specifik sektor på EU-nivå och framhåller att klimatneutralitetsmål för en utvidgad marksektor ska sättas på nationell nivå inom respektive medlemsstat i stället för på EU-nivå. Översyn av lagstiftningen ska bara kunna leda till att klimatambitionen skärps som regelverket inte får hindra en långsiktigt ökad och hållbar produktion av bioenergi, livsmedel och fossilfria material från jord- och skogsbruket. Regeringen anser att den fria tilldelningen i EU ETS bör fasas ut möjligt i enlighet med principen om att förorenaren betalar. Utfasningen bör dock inte ske i en takt som innebär risk för koldioxidläckage eller risk för minskad konkurrenskraft för företag med klimatambition som ställer om till fossilfrihet eller låga utsläpp. Förutsättningarna för europeisk industri att genom export bidra till global klimatnytta bör beaktas och stärkas. Sammankoppling av utsläppshandelssystem med tredje land Regeringen anser att internationellt samarbete vad gäller utsläppshandel och sammankopplingar mellan utsläppshandelssystem har stor potential att bidra till effektiva utsläppsminskningar. Frågan om så kallade klimatklubbar och deras potential att bidra till globalt samarbete inom utsläppshandel behöver analyseras vidare. Regeringens överläggningspromemorior inför överläggning § 1 Revidering av EU:s krav för koldioxidutsläpp från nya lätta fordon Preliminär svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar kommissionens förslag om revidering av EU-mål för utsläppen av koldioxid från nya lätta fordon. Regeringen ser positivt på att kraven fortsatt är bindande. Regeringen är även positiv till att incitamentet för noll- och lågutsläppsfordon och att lättnaderna för nischtillverkare tas bort , vilket ytterligare stärker styrningen och förenklar regelverket. EU:s mål för utsläppen av koldioxid för lätta fordon har betydelse för möjligheter att nå det nationella målet för inrikes transporter till 2030 och klimatmålet om nettonollutsläpp . Mot denna bakgrund anser regeringen att kommissionens förslag till mål avseende nollutsläppskrav bör tidigareläggas och tidigast . lämnade till regeringen sitt betänkande I en värld som ställer om (SOU 2021:48). Utredningen föreslog att på EU-nivå bör verka för nollutsläppskrav i för lätta fordon till 2030 eller strax därefter och . Ett nollutsläppskrav skulle i praktiken innebära att nya lätta fordon med förbränningsmotor fasas ut i nybilsförsäljningen i hela EU eftersom den aktuella lagstiftningen reglerar utsläpp av koldioxid från avgasröret. Det innebär att även fordon som drivs med hållbara biodrivmedel bedöms på samma sätt som fossildrivna fordon. Att hållbara biodrivmedel, t.ex. biogas, fortsatt kan vara ett komplement till andra åtgärder för minskad klimatpåverkan för nya lätta fordon efter 2030 hade varit att föredra, men regeringen konstaterar att detta inte är möjligt eftersom kommissionen väljer att utveckla de nuvarande bestämmelserna om krav på utsläpp av koldioxid från nyproducerade lätta fordon. Skärpningen av utsläppskraven innebär att hållbara biodrivmedel frigörs för användning inom flyg, sjöfart och andra tillämpningar där elektrifiering, inklusive genom vätgasdrift, inte är möjlig i närtid. Regeringen bedömer att det finns risk att det kommer att råda brist på hållbara biodrivmedel och att det är viktigt att dessa kommer till användning där behovet är som störst. Vilket är till fördel för såväl transportaktörer som biodrivmedelsproducenter. Hållbart producerade biodrivmedel kommer även fortsatt spela en viktig roll för omställningen av den befintliga fartygs-, flyg och fordonsparken för att nå de övriga av fastställda svenska klimatmålen. Regeringen ser det därför som viktigt att kommissionen fortsättningsvis säkerställer möjligheten för hållbara biodrivmedel att ersätta fossila drivmedel i fordon där elektrifiering, inklusive genom vätgasdrift, inte är möjlig i närtid. Nollutsläppskrav i nybilsförsäljningen innebär att möjligheter att klara EU-åtaganden på luftområdet ökar. Det skapas också en förutsägbarhet och större tydlighet för fordonsmarknadens aktörer. Genom EU-marknadens storlek skapas också ett tryck som förväntas att positivt bidra till att även andra regioner i världen snabbar på omställningen till fordon med nollutsläpp. Regeringen analyserar med utgångspunkt i detta frågan om vilka nivåer som bör gälla. Vidare bedömer regeringen att skärpningar av EU:s krav för koldioxidutsläpp kräver investeringar i laddinfrastruktur i medlemsstaterna, med anledning av detta behöver denna rättsakt samspela med EU:s översyn av direktivet om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (AFID). § 2 Reviderad LULUCF-förordning Preliminär svensk ståndpunkt: Regeringen konstaterar att kommissionens förslag till revidering av LULUCF-förordningen innebär omfattande förändringar jämfört med dagens regelverk, vissa med bäring på utformningen av regelverket i perioden , och ser därför behov av ytterligare analyser av förslagets delar. Regeringen ser positivt på kommissionens inriktning mot ökad klimatambition men bland annat behöver effekten av ökade incitament för nettoupptag på andra miljömål som skydd av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, landsbygdsutveckling och en växande cirkulär bioekonomi analyseras ytterligare. Nedan redovisas regeringens initiala ståndpunkter beträffande huvuddragen i förslaget. Bindande mål om ökat nettoupptag till 2030 Regeringen delar kommissionens bedömning att den negativa trenden med en minskad kolsänka inom EU:s LULUCF-sektor behöver motverkas som ett led i att nå det långsiktiga klimatneutralitetsmålet. Regeringen anser att varje medlemsstat ska eftersträva klimatneutralitet och att samtliga medlemsstater därför bör bidra till en bibehållen eller ökad kolsänka på sitt eget territorium utifrån sin potential att göra så på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Regeringen är kritisk till den föreslagna beräkningsmodellen för medlemsstaternas åtagande och ifrågasätter därför den föreslagna ansvarsfördelningen. Regeringen konstaterar vidare att beräkningsgrunden utgår från data som överskattar kolsänka vilket innebär att det åtagande som tilldelats blir oproportionerligt högt. Regeringen anser därutöver att det åtagande som tilldelats bör sänkas till en nivå som är kompatibel med det svenska klimatpolitiska ramverket och möjliggör en utveckling av bioekonomin med en fortsatt hög aktivitet i svenskt skogsbruk i linje med dagens nivå. Regeringen avser analysera detta närmare. Därtill bör medlemsstaternas åtaganden utöver nuvarande regelverk vara indikativa för att exempelvis beakta osäkerhet och variationer samt att relevanta åtgärder inte nödvändigtvis ger effekt redan till 2030. Det är viktigt att regelverket premierar och anpassas till förbättrade mätmetoder då dessa exempelvis kan fånga upp naturliga fluktuationer till följd av icke-antropogena processer såsom mellanårsvariationer i temperatur och nederbörd. Regeringen anser att noggranna mätmetoder bör gynnas och att i de fall nationell statistik håller högre metodologisk kvalitet bör denna Regeringen framhåller att ytterligare analys krävs på medlemsstatsnivå för vilka åtaganden som på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt bidrar till klimatneutralitetsmålet . Potentialen för sådana åtgärder skiljer sig åt mellan medlemsstater genom fler faktorer än areal brukad mark. Som ett led i detta bör medlemsstaterna i sin integrerade klimat- och energiplan analysera potentialen för lång-siktiga och kostnadseffektiva åtgärder inom sektorn, utifrån senaste rapporterad data. Därtill är regeringen kritisk till förslaget om ett ytterligare ökat påslag påföljande år om en medlemsstat inte klarar sitt årliga mål enligt den linjära banan framför allt eftersom sektorn präglas av större osäkerheter än andra sektorer och stora naturliga fluktuationer. Avseende kommissionens förslag att inrätta prognostiserade linjära målbanor ser regeringen att ett sådant system kan underlätta översynen av medlemsstaternas samlade framsteg men anser att dessa bör vara indikativa. Regeringen anser att förordningen bör harmonisera med den svenska skogspolitiken och de jämställda målen samt att den nationella kompetensen respekteras. Regeringen är kritisk till de ytterligare krav som ställs i bilaga 3 på rapportering av parametrar som inte behövs för att följa upp utvecklingen av växthusgasflödena i LULUCF sektorn. Klimatneutralitet för en utvidgad marksektor Regeringen anser att inrättandet av en utvidgad marksektor som också innefattar utsläpp från jordbrukssektorn kan vara möjligt för perioden och avser analysera detta vidare. Regeringen anser dock att det territoriella ansvaret för utsläppen från sektorn ska bibehållas och att samtliga medlemsstater måste bidra till omställningen. Ett inrättande av en utvidgad marksektor ska inte innebära att medlemsstater med stora upptag i skogen ska balansera utsläpp från jordbruket i andra länder. Regeringen ser därför betydande risker i att eftersträva klimatneutralitet i en specifik sektor på EU-nivå och framhåller att klimatneutralitetsmål för en utvidgad marksektor snarare bör sättas på nationell nivå inom respektive medlemsstat i stället för på EU-nivå. Översyn av lagstiftningen ska bara kunna leda till att klimatambitionen skärps som regelverket inte får hindra en långsiktigt ökad och hållbar produktion av bioenergi, livsmedel och fossilfria material från jord- och skogsbruket. Regeringen välkomnar att full flexibilitet fortsatt gäller från ESR till LULUCF som ett led i att stärka incitamenten att minska användning av fossila material och bränslen och för att kunna parera svängningar i upptag pga. naturliga variationer och konjunkturen. Regeringen anser att möjligheten att tillgodoräkna sig ökade upptag inom denna sektor för att nå medlemsstaters utsläppsåtagande i andra sektorer (flexibilitetsmekanismer) bör begränsas för att bevara omställningstrycket i dessa sektorer samt undvika incitament att bygga upp mer osäkra kollager på bekostnad av åtgärder som minskar utsläppen, exempelvis genom substitution av fossila material och bränslen. Regeringen anser vidare att det bör ställas krav på att respektive medlemsstats mätmetoder håller hög säkerhet och trovärdighet för att medlemsstater ska tillåtas nyttja flexibilitet. Regeringen ser positivt på en övergång till bokföringsmetod som harmoniserar med FN:s klimatrapportering. Regeringen är dock oroad över den osäkerhet som uppstår i regelverket om redovisning av måluppfyllelse och referensperiod utgår från olika datakällor med olika metoder för beräkning av utsläpp och upptag. Regeringen anser därför att måluppfyllelsen för medlemsstaterna bör utvärderas utifrån en konsekvent tidsserie. § 3 Översyn av EU:s ansvarsfördelningsförordning om medlemsstaternas nationella klimatmål Preliminär svensk ståndpunkt: Regeringen framhåller att ambitiösa och tydliga mål för utsläppsminskningar vid källan ökar förutsäg-barheten i EU:s klimatarbete och undviker inlåsningseffekter i fossilbaserad teknik och infrastruktur och välkomnar därför förslaget att skärpa det övergripande målet för EU:s svarsfördelningsförordning (ESR). driver att nationella utsläppsmål bör vara en viktig komponent i att säkerställa att alla medlemsstater och berörda sektorer genomför den klimatomställning som krävs för att uppnå delångsiktiga klimatmålen. Utöver att genomföra det skärpta 2030-målet anser regeringen att ESR även behöver bidra till en samhällsekonomiskt effektiv omställning mot ett klimatneutralt EU 2050. Detta förutsätter en ökad konvergens i klimatambition då samtliga medlemsstater kommer behöva nå mycket låga utsläppsnivåer till 2050. driver att varje medlemsstat bör uppnå klimat-neutralitet nationellt till 2050. Regeringen avser främja principen om ökad konvergens mot 2050-målet och välkomnar därför att samtliga medlemsstater ska bidra till ambitionsökningen samt att ambitionsgolvet skärps. Flexibiliteter mellan sektorer och år kan bidra till att klimatmålen nås på ett kostnadseffektivt sätt, som det finns risker med ett system som i för hög utsträckning förlitar sig på flexibilitets-mekanismer. Regeringen ser positivt på att flexibiliteter fortsatt begränsas och framhåller att dessa måste utformas så att miljöintegriteten upprätthålls och att klimatmålets uppfyllelse inte äventyras. Alla medlemsstater och sektorer behöver ges tillräckliga incitament att genomföra de åtgärder och den klimatomställning som krävs för att nå det skärpta 2030-målet och i förlängningen klimatneutralitet . Full flexibilitet bör fortsatt gälla från ESR till LULUCF som ett led i att stärka incitamenten att minska användning av fossila material och bränslen. Regeringen är kritisk till kommissionens förslag att inrätta en frivillig reserv av outnyttjade LULUCF-krediter. Regeringen framhåller att 2030-målet huvudsakligen ska uppnås genom utsläppsminskningar och att deltagande i flexibiliteter ska vara frivilligt. Andra medlemsstater ska inte automatiskt kunna tillgodoräkna sig ökade upptag från svenska kolsänkor. Minskade ansträngningar att minska utsläppen i en medlemsstat ska inte leda till krav på att öka upptag av koldioxid i en annan medlemsstat. Vidare anser regeringen att utformningen av medlemsstaternas nationella utsläppsbanor behöver säkerställa ett tillräckligt omställningstryck . Regeringen välkomnar därför att utsläppsbanorna ses över för att beakta eventuella ekonomiska effekter av covid-19. § 4 Översyn av EU:s system för handel med utsläppsrätter Regeringen välkomnar att kommissionen föreslår en övergripande översyn och skärpning av EU:s utsläppshandelssystem. En verkningsfull prissättning av växthus-gasutsläpp är nödvändig för att nå målen i . Revideringen av utsläpps-handelssystemet bör eftersträva högsta möjliga miljöintegritet, kostnadseffektiva utsläppsminskningar och rättvisa konkurrensvillkor, som systemet fortsatt ska premiera länder och verksamhetsutövare som vill gå före i klimatomställningen. Regeringen välkomnar en skärpning av den linjära reduktionsfaktorn, och ser positivt på att en sådan skärpning kombineras med en engångssänkning av utsläppstaket. Regeringen avser analysera om det föreslagna utsläppsmålet om -är tillräckligt ambitiöst. Regeringen anser att avsättningen till marknadsstabilitetsreserven (MSR) som lägst bör behållas på dagens nivå om motsvarande av marknadsöverskottet även efter 2023, och kan överväga högre nivåer om detta bedöms nödvändigt för att motverka risk för överskott.