uprotokoll · H9A1MJU16p · 2021-11-16 00:00:00 — MSRbestämmelserna bör inkludera samtliga sektorer som omfattas av utsläppshandel. Regeringen är även öppen för att se över och skärpa gränserna för in- och utmatning till MSR:n, och avser analysera den stegrande av-sättning till MSR som kommissionen föreslår för marknadsöverskott mellan 833 och 1096 miljoner utsläppsrätter. Regeringen kan överväga en annulleringsmekanism som baseras på fasta kriterier snarare än på auktionsnivåer, då dessa påverkas av flera andra faktorer och varierar . Regeringen anser att det befintliga systemet för riktmärken behöver uppdateras för att bättre anpassas till låg- och nollutsläppstekniker, och välkomnar att kommissionen öppnar för en sådan justering. Regeringen är positiv till att taket för årlig justering av riktmärken föreslås höjas från till , eftersom den nivån har bättre förutsättningar att återspegla verklig teknikutveckling. Regeringen anser att den fria tilldelningen i EU ETS bör fasas ut möjligt i enlighet med principen om att förorenaren betalar. I vilken takt och på vilket sätt detta ska ske bör analyseras tillsammans med andra möjliga åtgärder för att undvika risken för koldioxidläckage. Så länge den fria tilldelningen finns kvar ser regeringen generellt positivt på villkor som innebär att tilldelningen blir mer riktad och i högre grad gynnar anläggningar som minskar utsläppen. Regeringen bedömer dock att villkoret om energieffektiviseringsåtgärder behöver analyseras närmare för att tillse att sådan åtgärd verkligen är ändamålsenlig och praktiskt genomförbar. Regeringen vänder sig emot kommissionens förslag om att anläggningar som använder biomassa inte ska omfattas av utsläppshandelssystemet. Det bör i stället tydliggöras i direktivet att det ska vara frivilligt för medlemsstaterna att via så kallad opt-in inkludera rena biomassaanläggningar i systemet, så att utsläppshandeln inte ger incitament till att elda med fossila bränslen. Regeringen ser positivt på att en större andel av medlemsstaternas auktionsintäkter spenderas på klimat- och energiåtgärder, men avser analysera effekterna av kommissionens förslag närmare, bl.a mot bakgrund av en utökad utsläppshandel. Regeringen stödjer förslaget om att alla investeringar relaterade till fossila bränslen i Moderniseringsfonden ska förbjudas. Regeringen anser att Innovationsfonden är ett viktigt instrument för att bidra till utvecklingen av låg- och nollutsläppstekniker, och anser att fonden har potential att i ännu högre utsträckning bidra till denna utveckling. Regeringen är även positiv till att inkludera klimatkontrakt (for Difference) inom fondens omfattning. Regeringen anser att avfallsenergianläggningar ska ingå i systemet och avser verka för en sådan inkludering i direktivets förteckning över verksamhetsbeskrivningar. Regeringen anser att kraven för flyget i EU ETS bör skärpas. Det bör i huvudsak ske genom en skärpning av den linjära reduktionsfaktorn och genom att fri tilldelning för flygets utsläppsrätter fasas ut möjligt. Regeringen anser att ytterligare åtgärder även behöver vidtas för att kunna inkludera höghöjdseffekter från flyget i EU ETS. Regeringen välkomnar en utvidgning av EU ETS till sjöfartssektorn. Inkluderingen av sjöfart i EU ETS bör ske på ett sådant sätt att det bidrar till största möjliga klimatnytta som en jämn spelplan för sjöfartens aktörer säkerställs. Regeringen anser därför att utvidgningen av EU ETS till sjöfart bör inkludera samtliga utsläpp från sjötransporter som anlöper eller lämnar hamnar inom EES, att utsläppen av metan och lustgas bör ingå i systemet samt att även mindre fartyg bör inkluderas. Regeringen ser positivt på användningen av utsläppshandel för att kostnadseffektivt minska växthusgasutsläppen. Regeringen anser att ett eventuellt utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader måste utformas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt som leder till tillräckligt omställningstryck för att alla medlemsstater ska nå klimatneutralitet till 2050. Vidare behöver EU:s samlade klimatpolitik ge möjlighet för länder att genom nationella mål och styrmedel gå före i och snabba på klimatomställningen i EU. Systemet ska vara praktiskt genomförbart med en rimlig administrativ börda för företag och myndigheter, som oönskade effekter för de sektorer som ingår i EU ETS undviks. Regeringens preliminära bedömning är att kommissionens förslag till nytt utsläppshandelssystem har förutsättningar att uppfylla dessa kriterier, men behöver analysera dess effekter närmare. Regeringen delar kommissionens bedömning att klimatomställningen behöver beakta rättvise- och solidaritetsaspekter, som ingen lämnas utanför. anser regeringen att medlemsstater som har haft eller har en högre omställningstakt än genomsnittet i EU inte ska missgynnas eller förutsättas kompensera mindre ambitiösa medlemsstater. Regeringen noterar kommissionens avsikt att en del av intäkterna från utsläppshandelssystemet ska uppbäras som intäkter till EU:s budget genom systemet för egna medel. Regeringen bedömer att det nuvarande systemet för egna medel är ändamålsenligt och fungerar väl, och anser inte att det finns något behov att reformera det antagna systemet. Regeringen är, mot bakgrund av den budgetrestriktiva hållning som traditionellt intar i förhållande till EU:s budget, kritisk till den sociala klimatfondens föreslagna omfattning och utformning (se faktapromemoria 2020/21:FPM135). § 1 Revidering av EU:s krav för koldioxidutsläpp från nya lätta fordon SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: ser positivt på att man inom EU justerar utsläppskrav för nya fordon inom ramen för ett effektivt arbete med att minska utsläppen från lätta fordon. Däremot framstår det som orealistiskt att som regeringen verka för krav på nollustläppsfordon redan till 2030. Mot bakgrund av lägre välstånd och obefintlig utbyggnad av laddinfrastruktur i många av EU-länderna är risken stor att detta för med sig ökade utgifter på EU-nivå. Mot bakgrund av detta motsätter sig att man ska arbeta för att tidigarelägga kommissionens förslag. C-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: värnar om att genomförandet av kommissionens klimatpaket ”fit for 55” ska ske på ett sätt som tillåter att ta ledningen och öka ambitionerna i förhandlingarna, som utformningen respekterar subsidiaritetsprincipen och våra unika svenska förutsättningar i omställningen. vill med det lämna avvikande ståndpunkt i de delar som är av särskild vikt för oss. Den första punkten rör förslaget om lätta fordon, där önskar vi fortsatt att regeringen ska vara drivande för att kommissionen antar en livscykelanalys istället för att endast utgå från utsläppsmätningar från avgasröret. Med denna av kommissionens valda metod riskerar vi att driva på för ökade utsläpp, då en större andel av fordonsparken kommer att behöva bytas ut. Genom LCA-analyser fångas istället nyttan av att konvertera befintliga bilar till mer hållbar drift samt värdet att öka inblandningen av biogas och biodrivmedel som dessutom medför andra samhällsfördelar. Vi förutsätter därtill att regeringen avser inkludera de justeringar som gjordes i MJU den 30/9, såsom att krav på att skärpta utsläppsmål ska åtföljas av krav på utbyggnad av laddningsinfrastruktur och ren elproduktion inom hela EU. V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: arbetar för att ändra systemet, inte klimatet och vi vet att vi kan ställa om ifall vi vill och EU som en rik union har en skyldighet att gå före. Både i och inom EU arbetar för att utsläppsnivåerna ska minska . välkomna den del av regeringens ståndpunkt som talar om att nollutsläppskravet bör tidigareläggas och då tidigast , men anser att skrivningen bör vara , inte och som , vi har inte . menar att förutom att 2030-målet tidigareläggs men förutom det så behöver vi också se ett skarpare delmål . Vi vill se ett högre mål till 2025 för att enklare nå målet 2030. § 2 Reviderad LULUCF-förordning M och KD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Överläggningspromemorian (M) Tredje stycket under rubriken till 2030 bör ha följande utformning. Regeringen ifrågasätter målsättningen om 310 Mton och efterfrågar en beskrivning av bakgrunden till målnivån samt en konsekvensutredning. Regeringen konsterarar att enligt den europeiska klimatlagen ska LULUCF-sektorns bidrag till unionens klimatmål 2030 endast uppgå till 225 Mton. Fjärde och femte stycket under rubrik 2.1 bör ha följande utformning: Regeringen ifrågasätter målsättningen om 310 Mton och efterfrågar en beskrivning av bakgrunden till målnivån samt en konsekvensutredning. Regeringen konsterarar att enligt den europeiska klimatlagen ska LULUCF-sektorns bidrag till unionens klimatmål 2030 endast uppgå till 225 Mton. Regeringen är kritisk till den föreslagna beräkningsmodellen för medlemsstaternas åtagande och ifrågasätter därför den föreslagna ansvarsfördelningen. Regeringen konstaterar vidare att beräkningsgrunden utgår från data som överskattar kolsänka vilket innebär att det åtagande som tilldelats blir oproportionerligt högt. Regeringen anser därutöver att det åtagande som tilldelats bör sänkas till en nivå som är kompatibel med det svenska klimatpolitiska ramverket och möjliggör en utveckling av bioekonomin med en fortsatt hög aktivitet i svenskt skogsbruk i linje med dagens nivå. Regeringen konstaterar därtill att skogspolitiken är nationell kompetens och att utformning av nya förslag måste vara i linje med ett hållbart aktivt skogsbruk. Regeringen anser att det svenska åtagandet bör sänkas till en nivå som möjliggör det vi nationellt bedömer som en långsiktigt hållbar avverkningsnivå. Regeringen avser analysera detta närmare. Därtill bör medlemsstaternas åtaganden utöver nuvarande regelverk vara indikativa för att exempelvis beakta osäkerhet och variationer samt att relevanta åtgärder inte nödvändigtvis ger effekt redan till 2030. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: 1. Det ökade målet med 310, liksom det ökade mål om 225 Mton CO2-ekvivalenter som enligt miljöministern redan avtalats som en del av Fit for 55, kan inte accepteras utan att en konsekvensanalys över bland annat inverkan på bioindustrins utveckling i varje berört land gjorts i samverkan med respektive land och överenskommits. Att acceptera ett ökat mål för alla EU-länder och sedan diskutera fördelningen, gör det mycket svårare för att kräva en minskning för just vårt land, eftersom det då skulle leda till ökningar för andra länder. Dessa beslut har tagits i fel ordning, vilket bör framhålla. kan inte acceptera någon ökning av målet för ökat LULUCF-upptag för skog för del. MJU accepterade efter långa förhandlingar enhälligt det förra målet, trots att flera partier, inklusive SD, framhöll att målet var alltför högt och därför kontraproduktivt. Först efter att regeringen inför MJU garanterat att beslutet inte skulle få effekt på skogssektorn utan att eventuella åtgärder skulle vidtas på andra sätt, accepterades förslaget då. En ytterligare höjning av mål nu och utan motsvarande garantier från regeringens sida, kan inte acceptera. Det skulle allvarligt hota klimatarbete genom att utsätta utvecklingen av vår bioekonomi för risker, genom att: leda till osäkerhet bland investerare beträffande om det kommer att finnas råvara. leda till osäkerhet bland skogsbrukare om det är meningsfullt att öka skogens tillväxt, eftersom EU ändå har givits rätten att begränsa avverkningen. En positiv tilltro till framtiden hos investerare och skogsägare är nödvändig om vi fortsättningsvis ska kunna ha den långsiktiga skogsskötsel, skogsindustri och utvecklade bioekonomi som vi bör eftersträva i . Skogsbruket ska behandlas för sig beträffande LULUCF och inte slås ihop med annan markanvändning såsom jordbruk. Alla industriella skogsprodukter som lagrar kol ska räknas med, med respektive beräknad livslängd. Skogsprodukternas ersättningseffekt gentemot andra produkter som genererar nettoutsläpp av kol ska räknas med. LULUCF-nivåerna ska vara indikativa och anges av länderna själva, inte av . Den träbaserade bioekonomins möjligheter vad gäller att skapa allt fler hållbara träbaserade produkter måste tas hänsyn till ifråga om kolbalans på ett helt annat sätt än vad LULUCF nu gör i tappning. C-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: värnar om att genomförandet av kommissionens klimatpaket ”fit for 55” ska ske på ett sätt som tillåter att ta ledningen och öka ambitionerna i förhandlingarna, som utformningen respekterar subsidiaritetsprincipen och våra unika svenska förutsättningar i omställningen. vill med det lämna avvikande ståndpunkt i de delar som är av särskild vikt för oss. Den andra punkten rör revideringen av , där vi önskar se en ökad förståelse för skogens unika kretslopp som medför en rad naturliga fluktuationer som står utanför vår kontroll. Därför förespråkar indikativa mål som beaktar en viss felmarginal. Vi hade därmed också önskat betona med ett tillägg om att målet minst bör vara att medlemsstaterna ska leva upp till de mål som nuvarande regelverk resulterat i. V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: är positiva till de ökade ambitionerna från EU om en ökad kolsänka inom EU. Vi delar inte regeringens ståndpunkt att det svenska föreslagna åtagandet skulle vara alldeles för högt. I motsats ser vi att åtagandet måste höjas. har som en glest befolkad skogsnation stora möjligheter att ha högre mål. Det är alvarligt att är på väg mot en ståndpunkt som minskar ambitioner och åtaganden i kampen för klimatet. Vi är positiva till att revideringen av LULUCF på helheten betyder ökade ambitioner för att öka kolsänkan. bör också gynna mer hållbara skogsbruksmetoder, öka virkesförråden och avverkningsåldrarna. I den svenska ståndpunkten är det mycket tal om att ska ha rätt att fortsätta bedriva ett hållbart skogsbruk och ställer sig frågande till vilken del av det svenska skogsbruket regeringen då avser. anser att mål ska uppnås helt och hållet inom unionen och utan tillgodoräknande av sänkor eller krediter/flexibla mekanismer. Vi vill att målet ska formuleras som ett mål för EU samt med tydliga nedbrytbara och uppföljbara mål för varje medlemsland i linje med strukturen för ansvarsfördelningen. § 3 Översyn av EU:s ansvarsfördelningsförordning om medlemsstaternas nationella klimatmål V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Både i och inom EU arbetar för att utsläppsnivåerna ska minska . Vi tycker i stort att det inom den givna kontexten ser bra ut men stället oss frågande till regeringens ståndpunkt kopplat till flexibilitet mellan sektorer. Vi delar regeringens ståndpunkt så långt att vi också ser att det finns risker med ett system som i för hög utsträckning förlitar sig på flexibilitetsmekanismer. Därför blir vi lite brydda när regeringen först ägnar ett helt stycke åt att konstatera hur problematiskt detta är för att sedan avsluta samma stycke med att konstatera att det ändå behöver full flexibilitet från ESR till LULUCF. anser inte att den flexibiliteten är rimlig. § 4 Översyn av EU:s system för handel med utsläppsrätter M- och KD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Överläggningspromemorian . Andra stycket under rubrik 2.1 bör ha följande utformning: Regeringen välkomnar en skärpning av den linjära reduktionsfaktorn. Regeringen anser att en engångssänkning av utsläppstaket bör ske på ett sätt som säkerställer europeisk konkurrenskraft, och att förslaget därmed behöver analyseras ytterligare. Regeringen avser analysera om det föreslagna utsläppsmålet om -är tillräckligt ambitiöst. Sjätte stycket under rubrik 2.1 bör ha följande utformning: Så länge den fria tilldelningen finns kvar ser regeringen generellt positivt på villkor som innebär att tilldelningen blir mer riktad och i högre grad gynnar anläggningar som minskar utsläppen. Regeringen anser dock att prissättningen av utsläpp inom ETS är det primära verktyget för att styra var förändring sker mest kostnadseffektivt, och att ytterligare villkor endast undantagsvis ska införas. Regeringen bedömer att villkoret om energieffektiviseringsåtgärder behöver analyseras närmare för att tillse att sådan åtgärd verkligen är ändamålsenlig och praktiskt genomförbar. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: ser EU ETS som ett av de mest effektiva instrumenten för att minska utsläppen i och . riskerar flera av förslagen om förändringar av systemet föra med sig risker vad gäller försämrad konkurrenskraft för svenska och europeiska företag. Detta måste på ett mer noggrant sätt analyseras. Kommissionen föreslår för att man för perioden - 2030 ska genomföra en engångsjustering av utsläppstaket. motsätter sig detta. Den linjära reduktionsfaktorn bör istället sättas så att målet nås från det att den reviderade lagstiftningen börjar gälla. En engångsnedskärning för med sig ökade kostnader för att nå samma mål. När man ser över den fria tilldelningen bör man särskilt tänka på att kraftindustrin har kunnat minska sina utsläpp mer än processindustrin. Förslaget om villkor relaterat till energieffektiviseringsåtgärder bör strykas då det är problematiskt att blanda ihop energieffektivisering och klimatåtgärder. Artikel 10a.1a bör ses över. Det är ansvarslöst att lägga fram förslag på att minska den fria tilldelningen av sektorer som berörs av CBAM innan en ordentlig utvärdering har kunnat göras. Kommissionen föreslår att sjöfarten ska inkluderas i EU ETS: är inte principiellt emot detta men anser att en mer noggrann konsekvensanalys måste genomföras. Risken är att priserna på utsläppsrätter påverkas kraftigt till följd av svårigheter att minska utsläppen inom sjöfarten. SD-ledamöterna vidhöll även sin avvikande ståndpunkt från utskottets överläggning inför : förslår att följande stycke förs in efter det första stycket i regeringens föreslagna ståndpunkt: ”befinner sig i en energikris där vi ser stora obalanser vad gäller utbud- och efterfrågan. Resultatet är kraftigt höjda priser vilket resulterat i att flera länder infört- eller annonserat panikartade åtgärder för att mildra effekten för företag och konsumenter. EU ETS bidrar på betydande sätt till höjda elpriser i och . Det är viktigt att ta denna situation på stort allvar när nya regelverk utformas. Europeisk konkurrenskraft riskerar att ta skada av kraftigt höjda priser på energi och stöd för ökad medfinansiering från EU:s budget riskerar att bli utbrett bland medlemsstaterna. Oron för koldioxidläckage ökar med höjda priser på energi inom EU vilket kraftigt riskerar att minska nyttan med EU:s klimatpolitik. Om valet står mellan att införa en social klimatfond eller att förändra målen bör vara öppna för att diskutera förändringar vad gäller klimatmålen.” C-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: värnar om att genomförandet av kommissionens klimatpaket ”fit for 55” ska ske på ett sätt som tillåter att ta ledningen och öka ambitionerna i förhandlingarna, som utformningen respekterar subsidiaritetsprincipen och våra unika svenska förutsättningar i omställningen. vill med det lämna avvikande ståndpunkt i de delar som är av särskild vikt för oss. Den sista punkten rör EU:s handel med utsläppsrätter, där saknar en rad förslag som vi varit drivande för. Det rör våra förslag: Att genomföra en permanent engångsborttagning av det totala antalet utsläppsrätter, för att ytterligare skärpa prissignalen. Inkluderade av en handel med negativa utsläpp, där minusutsläpp ska prissättas på EU-nivå. En utökad, gärna fördubblad, innovationsfond. Innovationsfonden är EU:s största fond till teknik som sänker utsläppen. Även dessa förslag saknar vi. Statsrådet meddelade på sittande möte att nedanstående punkter dock överensstämmer med regeringens ståndpunkt. I avsaknad av textförslag nödgas vi dock lämna avvikande ståndpunkt i detta skede, även om vi hoppas att statsrådets löfte om att återkomma med texter gör att dessa kan strykas i ett senare skede. Att verka för att den kompensation som vissa länder delar ut för att lindra indirekta effekter av utsläppshandeln ska upphöra, eftersom den motverkar den prissignal som ska styra mot minskade utsläpp och nya innovationer. Att verka för att det ska löna sig att vara föregångare i omställningen utan att detta leder till försämrad konkurrens eller den sk. vattensängseffekten. Verka för att minska den administrativa komplexiteten inom systemet. Att verka för att kriterierna för att få gratis tilldelning av utsläppsrätter ska göras strängare än kommissionens förslag. V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: anser att EU:s system för handel med utsläppsrätter ska reformeras så att priset på att släppa ut avsevärt ökar och att antalet utsläppsrätter fortare försvinner ur systemet. Vi välkomnar den höjda ambitionen i EU ETS från minskade utsläpp till 2030 men vi ser att även här behövs en skärpning om till 2030 för att EU ETS ska kunna bidra till att EU levererar utsläppsminskningar i linje med . ser också positivt på att den årliga minskningstakten av utsläppstaket (LRF) föreslås Detta bör kombineras med en kraftigare nedjustering av utsläppstaket, för att hantera överskott på utsläppsrätter. Kommissionen föreslår ca 117 miljoner, bedömningarna som vi tagit del av är att det behövs minst det dubbla. Vad gäller kommissionens förslag om inkludering av vägtransporter och byggnader i ETS så anser vi att det behöver analyseras ordentligt, vi ser en risk att en inkludering kan äventyra redan fattade beslut och åtgärder på områdena likväl som nationella initiativ för att minska utsläppen. motsätter vi oss en utvidgning av EU ETS till sjöfart. Sjöfarten behöver egna ambitiösa sektorsmål för utsläppsminskningar i linje med ett mål om totala minskningar om minus till 2030. Men att fylla ett redan illa fungerande ETS med nya sektorer riskerar att underminera integriteten i hela systemet.