uprotokoll · H8A1MJU47p · 2021-05-20 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2020/21:47 08.00-08.54 / 09.00-09.56 /10.00-11.25 Fråga om medgivande till deltagande på distans Utskottet medgav deltagande på distans för följande ordinarie ledamöter och suppleanter: (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (L), (SD), (C), (S), Kopparklint (M), (SD), (C), (KD) och (C). Utskottet beslutade att , ledamotsadministration, fick närvara på distans under sammanträdet. En tjänsteman från var uppkopplad på distans under punkt 2. Jordbruks- och fiskeråd 26– Utskottet överlade med landsbygdsminister och statssekreterare som tillsammans med medarbetare vid deltog på distans om: Rådets dagordningspunkt 3. Reformpaketet för den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) efter 2020 Rådets dagordningspunkt 4. Studie om unionens alternativ för att uppdatera den befintliga lagstiftningen om produktion och saluföring av växtförökningsmaterial Rådets dagordningspunkt 5. Studie om ställningen för nya genomiska metoder Rådets dagordningspunkt 6. Slutsatser om EU:s prioriteringar inför om livsmedelssystem 2021 Rådets dagordningspunkt 7. Ekologiskt jordbruk – handlingsplan för utveckling av den ekologiska produktionen i EU Underlaget utgjordes av en översänd kommenterad dagordning (bilaga 2). Landsbygdsministern redogjorde för regeringens ståndpunkter. V-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkt på rådets dagordningspunkt 3 (bilaga 3). På rådets dagordningspunkt 5 enades ledamöterna från M, SD, C och KD om ett tillägg till den svenska ståndpunkten (bilaga 3). SD- och L-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkter på rådets dagordningspunkt 5 (bilaga 3). På rådets dagordningspunkt 7 motiverade överläggningen statssekreteraren att göra följande tillägg till den svenska ståndpunkten. Regeringen anser att vägledande principer i handlingsplanen ska vara marknadsorientering, stärkt konkurrenskraft och lika konkurrensvillkor, stärkta miljö- och klimatambitioner, mer fokus på resultat samt förenkling. M-, SD- och KD-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkt på rådets dagordningspunkt 7 (bilaga 3). Ordförande konstaterade i övrigt att det fanns stöd för regeringens ståndpunkter. Denna paragraf förklarades justerad. Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (MJU18) Utskottet fortsatte beredningen av proposition 2020/21:157 och motioner. Utskottet justerade betänkande 2020/21:MJU18. M-, SD-, C-, KD- och L-ledamöterna anmälde reservationer. M-, SD-, C-, KD- och L-ledamöterna anmälde särskilda yttranden. Cirkulär ekonomi (MJU19) Utskottet fortsatte beredningen av motioner om cirkulär ekonomi. Utskottet justerade betänkande 2020/21:MJU19. M-, SD-, C-, V-, KD- och L-ledamöterna anmälde reservationer. M-, SD-, C- och KD-ledamöterna anmälde särskilda yttranden. Förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter (MJU21) Utskottet fortsatte beredningen av proposition 2020/21:134 och motioner. Utfodring av vilt (MJU22) Utskottet inledde beredningen av proposition 2020/21:183 och motioner. Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 (MJU23) Utskottet inledde beredningen av proposition 2020/21:180 och motioner. Fråga om utskottsinitiativ rörande vattendirektivets påverkan och problematiska implementering (C) Utskottet fortsatte behandlingen av frågan om ett initiativ rörande vattendirektivets påverkan och problematiska implementering (C). Inbjudan att ingå i den svenska delegationen vid den 14–(virtuellt) Utskottet beslutade att ordförande (C) och (S) anmäldes att ingå i den svenska delegationen vid den 14–(virtuellt). Kanslichefen meddelade att en överläggning med miljö- och klimatminister gällande kommissionens kommande förslag om skärpta koldioxidkrav för lätta fordon kommer att ske . Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET § 2–4 (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET § 9–11 (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande Överläggning utifrån kommenterad dagordning till Jordbruks- och fiskeråd 26– Rådets dagordningspunkt 3. Reformpaketet för den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) efter 2020 Förslag till svensk ståndpunkt: Vägledande principer för regeringen i förhandlingarna om CAP är totalt väsentligt minskade utgifter, marknadsorientering, stärkt konkurrenskraft och lika konkurrensvillkor, stärkta miljö- och klimatambitioner, mer fokus på resultat samt förenkling. Regeringen stödjer ordförandeskapets ambition att nå en överenskommelse och avser att verka konstruktivt i syfte att söka kompromisser som i så stor utsträckning som möjligt är i linje med de svenska vägledande principerna. Förordningen om strategiska planer Miljö- och klimatåtgärder i CAP (den gröna arkitekturen) Regeringen stödjer förslag som innebär en högre öronmärkning för miljö- och klimatåtgärder jämfört med rådets allmänna inriktning, men anser att det är viktigt att uppnå ett bra förhandlingsutfall för konditionaliteten och regelverket för miljösystem i pelare 1. Regeringen avser att i förhandlingarna verka för att villkoren i konditionaliteten formuleras på ett sätt som ger förutsättningar för att miljö- och klimatnyttan blir stor i förhållande till de administrativa konsekvenserna samt att kraven kan anpassas till nationella förutsättningar. I det arbetet är rådets allmänna inriktning en god utgångspunkt. Det är även viktigt att motverka ytterligare detaljreglering. Regeringen välkomnar att skogsundantaget lagts in i GAEC 9. Regeringen anser att riktade åtgärder för miljö- och klimat i båda pelarna är ett effektivt sätt att höja ambitionsnivån. De långsiktiga hållbarhetsmålen bör genomsyra hela reformen för att stärka de finansiella satsningarna på miljö- och klimatåtgärder. Regeringen anser att det även är viktigt att arbeta för regelverk som ger medlemsstaterna tillräcklig flexibilitet och minimerar risken för medlemsstater att förlora medel. Vad gäller regelverk för miljösystem i pelare I, förespråkar regeringen att förslag om att kunna ge stöd för åtgärder som kan vara en del av nationell lagstiftning för djurvälfärd tas in som en del av en eventuell överenskommelse. förslag innebär dock även att principen skulle gälla miljö- och klimat. Regeringen prioriterar fortsatt denna princip för enbart djurvälfärd., men bedömer att det begränsade stödet från kommissionen och andra medlemsstater för parlamentets förslag gör det svårt att nå framgång för den svenska positionen. Vad gäller uppföljningen av utgifter för klimat och biologisk mångfald förordar regeringen att uppföljningen utformas på ett sätt som inte riskerar leda till ökad administrativ börda. Regeringen anser att det är viktigt med goda arbetsvillkor för anställda i livsmedelskedjan och primärproduktionen i EU. Regeringen anser dock att en eventuell inkludering av arbetsrättsliga frågor och en social dimension i CAP måste vara förenlig med den svenska arbetsmarknadsmodellen och respektera nationell kompetens. Regeringen bedömer att en inkludering av arbetsrätt i konditionaliteten skulle vara svår att förena med den svenska arbetsmarknadsmodellen. Utöver det är konditionaliteten redan alltför komplex och bör därför inte utökas. Regeringen anser att en möjlig kompromiss med parlamentet vore att stödja en inkludering av den sociala dimensionen antingen genom att stödja ordförandeskapets kompromissförslag om att göra det obligatoriskt för medlemsstaterna att tillhandahålla rådgivning om arbetsrätt eller att inkludera den sociala dimensionen i målen för CAP inom ramen för den strategiska planen, SWOT-analys och behovsanalys samt genom åtgärder i den strategiska planen, men med åtgärder som inte ingriper i rättstillämpningen eller den svenska arbetsmarknadsmodellen. Stödet för dessa alternativ från andra medlemsstater och är dock lågt. Regeringen avser att verka för att medlemsstaterna får så hög grad av flexibilitet som möjligt när det gäller tillämpningen av åtgärder för att rikta inkomststödet. Regeringen kan även i huvudsak stödja ordförandeskapets kompromissförslag om fördelning av inkomststöd som innebär att det blir obligatoriskt att välja en av åtgärderna takbelopp, nedtrappning av stöd eller omfördelningsstöd, men anser att en definition av aktiv/genuin lantbrukare bör utformas så att det inte blir administrativt betungande. Regeringen stödjer att stödet till unga utökas. Regeringen ser positivt på en kompromiss om kopplade stöd om den innebär att nivån sänks men kan också acceptera förslag som innebär att den nuvarande nivå inte ökar. Den nya genomförandemodellen av jordbrukspolitiken inklusive indikatorsystemet Regeringen anser det viktigt att förenkla CAP och välkomnar därför kompromissförslaget som innebär att de grundläggande principerna i den nya genomförandemodellen behålls. Likaså välkomnar regeringen att kompromissen innehåller en förenklad uppföljning av enhetsbelopp som inte är areal- eller djurbaserade. Förslaget om indikatorsystemet är i sin helhet acceptabelt även om regeringen fortsatt avser verka för ytterligare förenklingar. När det gäller utformningen av bestämmelserna för enhetsbelopp för direktstöden förespråkar regeringen ett upplägg som gör det möjligt att säkerställa stabila enhetsbelopp för riktade och kvalitativa miljösystem i pelare I. Förordningen om finansiering, förvaltning och övervakning av CAP (horisontella förordningen) Regeringen förordar starkt att jordbruksreserven inte får en större omfattning än vad rådet kommit överens om. Om det blir nödvändigt att kompromissa vill regeringen i så stor utsträckning som möjligt hålla nere beloppet som reserven kan omfatta totalt sett och verka för att begränsa de områden som föreslår att reserven kan användas till. Förordningen om en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter Regeringen prioriterar en fortsatt marknadsorienterad jordbrukspolitik och avser fortsätta att så långt som möjligt försvara marknadsorienteringen, beakta budgetkonsekvenser och motverka ändringar som kan påverka handeln negativt. Regeringen avser därför att verka mot de förslag som kan ge mest långtgående konsekvenser på marknaden och handeln utan att det går ut över möjligheten att delta konstruktivt i förhandlingarna. Regeringen kan acceptera kompromissförslag om tilläggstullar eftersom det bedöms av kommissionen förenligt med WTO:s jordbruksavtal. I den andra handelsrelaterade frågan om att kommissionen ska ges mandat att kräva att importerade produkter ska uppfylla EU:s miljö- och hälsostandarder menar regeringen att det noggrant behöver avgöras vad som är rätt rättslig grund för förslag. Regeringen stödjer ordförandeskapets initiativ till en gemensam deklaration och att frågan på så sätt lyfts ur CAP-förhandlingarna. Regeringen har generellt givit stöd åt kommissionens ambition att främja hållbarhet i det globala perspektivet och regeringen anser att det är positivt att EU:s handelspolitik används för att främja säkra och hållbara livsmedel. Rådets dagordningspunkt 4. Studie om unionens alternativ för att uppdatera den befintliga lagstiftningen om produktion och saluföring av växtförökningsmaterial Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen tackar kommissionen för en gedigen studie. Regeringen bedömer att studien ger en bra bild av läget och behovet av ändringar av regelverket. Det är för tidigt att ta ställning till vilket alternativ regeringen föredrar. Regeringen instämmer i att det finns ett behov av översyn av lagstiftningen. Regeringen avser att återkomma till under den fortsatta behandlingen av frågan. Rådets dagordningspunkt 5. Studie om ställningen för nya genomiska metoder Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar och tackar för en gedigen studie. Regeringen instämmer i att den sammantagna GMO-lagstiftningen behöver ses över när det gäller genomförandet för vissa användningar av nya genomiska tekniker. Regeringen ser fram emot den fortsatta processen och konstruktiva förslag som syftar till att få en lagstiftning som är ändamålsenlig och tar hänsyn till risker på ett proportionerligt sätt och som är flexibel så att den står sig vid teknisk utveckling. Regeringen ser positivt på att man tar mer hänsyn till produktens egenskaper och användning vilket skulle möjliggöra en bättre analys av produktens säkerhet med avseende på människors och djurs hälsa och miljön. Tekniska framsteg och innovationer bör användas för att påskynda omställningen till ett hållbart livsmedelssystem som säkerhet och risker för påverkan på hälsa och miljö behöver hanteras. Rådets dagordningspunkt 6. Slutsatser om EU:s prioriteringar inför om livsmedelssystem 2021 Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar det fortsatta arbetet inför toppmötet om livsmedelssystem. Regeringen stödjer likaså EU:s rådsslutsatser. Regeringen står bakom ambitionen att ta ett samlat grepp om livsmedelsfrågorna som inbegriper alla tre dimensioner av hållbarhet: ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbara livsmedelssystem. Rådets dagordningspunkt 7. Ekologiskt jordbruk – handlingsplan för utveckling av den ekologiska produktionen i EU Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar meddelandet som syftar till att hjälpa ekologiska jordbrukare, producenter och handlare att hantera framtida utmaningar samt öka den ekologiska produktionen inom EU. Regeringen stödjer kommissionens intentioner att göra det lättare för jordbrukare att gå över till ekologiskt jordbruk. vill regeringen att handlingsplanen bygger på frivillighet om hur enskilda medlemsstater kan bidra till målen om ekologisk produktion och konsumtion under den Gröna given, och inte innehåller specifik öronmärkning för ekologisk produktion, särskilt vad gäller satsningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden (EHFVF). § 2 Jordbruks- och fiskeråd 26– Rådets dagordningspunkt 3. Reformpaketet för den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) efter 2020 V-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: välkomnar att regeringen fortsatt arbetar för att utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken ska minska. Vi anser att måste driva miljödimensionen av jordbrukspolitiken tydligare. När det kommer till den gröna arkitekturen vill vi se att regeringen arbetar i linje med förslag och föreslår 30 procents öronmärkning till miljösystemet i pelare 1. Vi vill också se att regeringen arbetar för att takbeloppen blir en obligatorisk åtgärd för alla medlemsländer. Rådets dagordningspunkt 5. Studie om ställningen för nya genomiska metoder M-, SD-, C- och KD-ledamöterna anmälde följande tillägg till den svenska ståndpunkten: Ståndpunkten bör avslutas med följande mening: ”Tekniska framsteg och innovationer, baserade på evidens och vetenskaplig metodik, bör användas för att påskynda omställningen till ett hållbart jord- och skogsbruk samt livsmedelssystem som säkerhet och risker för påverkan på hälsa och miljö behöver hanteras.”. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: ”Det är viktigt att nyttan av produkter kan vägas in i beslut. Det är också viktigt att hålla isär den vetenskapliga bedömningen och den politiska bedömningen.” Om man inte kan väga in nyttan av produkter i beslut om godkännande riskerar det att leda till att inga produkter godkänns. Bakgrunden till det är att det aldrig finns noll risk oavsett ämnesområde. Saknas då en vågskål i avvägningen väger det över till nej oavsett hur liten risk man har identifierat. hantering har vägt in nyttan i beslut, som en följd av tillämpning av den etiska bedömning som ska göras enligt . Enligt förarbeten är en av de etiska principer som förvaltningen ska följa i dessa ärenden att väga risk mot nytta. Risk-nytta avvägningar är även ett naturligt inslag i andra verksamhetsområden. Gentekniklagstiftningen är naturligt en riskbaserad lagstiftning. I en sådan får frånvaron av en risk-nytta avvägning större effekter än om den saknas i lagstiftning av annan karaktär. En viktig princip i EU-hanteringen av ärenden under gentekniklagstiftningen har varit att vetenskapliga avgöranden ska var tydligt åtskilda från politiska avgöranden. Det har klätts i benämningen att skilja riskbedömning från riskhantering. Det är en viktig princip för att det ska råda transparens för allmänhet och aktörer och för att minska risken för politiska beslut klädda i vetenskaplig skrud. Att gå in i ett förändringsarbete utan denna princip kan komma att leda helt fel. Att tar upp ärendet till behandling är en ovanlig företeelse och hur ingången i frågan blir kommer att avgöra hur fortsättningen av hanteringen kommer att se ut. Därför är det viktigt att föra fram viktiga principer som arbetet måste utgå ifrån i detta tidiga skede. L-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Följande tillägg bör göras till den svenska ståndpunkten. Regeringen välkomnar och tackar för en gedigen studie. Regeringen instämmer i att den sammantagna GMO-lagstiftningen behöver ses över när det gäller genomförandet för vissa användningar av nya genomiska tekniker. Regeringen ser fram emot den fortsatta processen och konstruktiva förslag som syftar till att få en lagstiftning som är ändamålsenlig, som reglerar området på ett sådant sätt att medlemsstaterna ges möjlighet att fullt ut dra nytta av genmodifieringens möjligheter och tar hänsyn till risker på ett proportionerligt sätt och som är flexibel så att den står sig vid teknisk utveckling. Regeringen ser positivt på att man tar mer hänsyn till produktens egenskaper och användning vilket skulle möjliggöra en bättre analys av produktens säkerhet med avseende på människors och djurs hälsa och miljön. Tekniska framsteg och innovationer bör användas för att förbereda jordbruket för klimatförändringarna, förbättra avkastningen och för att påskynda omställningen till ett hållbart livsmedelssystem som säkerhet och risker för påverkan på hälsa och miljö behöver hanteras. Rådets dagordningspunkt 7. Ekologiskt jordbruk – handlingsplan för utveckling av den ekologiska produktionen i EU M-, SD- och KD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Vår avvikande mening härrör från ett tillkännagivande som finns från /17, som vi anser att regeringen inte efterlever. Under det uppmanande Miljö- och jordbruksutskottet, -i betänkande, 2016/17:MJU23 under punkt 37-, bland annat regeringen ”att svensk livsmedels-produktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer”. , har tidigare uttalat att vi anser att regeringen inte bara har låtit bli att hörsamma riksdagsmajoritetens ställningstagande, utan direkt motarbetar det beslut som fattades. Det framgår också av innevarande skr. 2020/21:75. Det oroar oss starkt att detta nu också får till följd att regeringen väljer att gå emot beslut om att motverka kvantitativa mål för en särskild produktionsform, även på EU-nivån. Det anser vi inte godtagbart. Vi vill även att följande meningar läggs till den svenska positionen: ”Handlingsplanen innehåller för mycket detaljstyrning och en obalanserat positiv syn på ekologisk produktion. Alltför mycket av samhällets resurser planeras att läggas på ekologisk produktion och de föreslagna nya kraven på ekologisk produktion riskerar att försämra produktionsförutsättningarna.