uprotokoll · H9A1AU3p · 2021-09-30 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2021/22:3 Utskottet justerade protokoll 2021/22:2. Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen Utskottet behandlade fråga om yttrande till över promemorian Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen . Biträdande prognoschef och enhetschef informerade om Konjunkturläget . Generaldirektör och överdirektör informerade om läget på arbetsmarknaden, budgetpropositionen och reformeringen av myndigheten. Utskottet medgav att från socialutskottets kansli fick närvara under sammanträdet vid punkt 6 på föredragningslistan. Denna paragraf förklarades justerad. Preliminära nationella mål för att bidra till uppfyllelsen av de övergripande EU-målen på det sociala området Utskottet överlade med arbetsmarknadsminister , åtföljd av medarbetare från . Underlaget utgjordes av kommissionens meddelande COM(2021) 102 och överläggningspromemoria (dnr 194–2021/22). Arbetsmarknadsministern redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian: Regeringen anser att EU bör bygga vidare på framgångsfaktorerna i 2020-strategin och stödjer att nationella mål sätts i syfte att bidra till uppfyllelsen av de övergripande målen. Målen bör följas upp inom ramen för den europeiska planeringsterminen, inklusive i de nationella reformprogrammen, på motsvarande sätt som målen i 2020-strategin. Målen bör vara ambitiösa, realistiska, konsistenta och förenliga med hållbar och inkluderande tillväxt samt sunda offentliga finanser. Det bör finnas en tydlig koppling till de övergripande europeiska målsättningarna. Det är viktigt att alla medlemsstater tar sitt ansvar för att bidra till att de övergripande målsättningarna uppnås men de länder som ligger längre ifrån målnivåerna bör bidra mer. De nationella målen bör integrera ett jämställdhetsperspektiv. En central utgångspunkt för regeringen är respekt för fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna, nationella system avseende arbetsmarknad, sociala frågor och på skatte- och utbildningsområdet samt för principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Preliminära nationella mål för Nedan följer regeringens preliminära bedömning avseende lämpliga nationella mål för på respektive område. Dessa kan komma att revideras bl.a. utifrån senare prognoser och fastställs slutligen i samband med regeringens vårproposition 2022. ➢ befolkningen i åldern 20–ska vara sysselsatta 2030. Sysselsättningsgapet mellan kvinnor och män ska minska väsentligt genom en ökning av kvinnors sysselsättningsgrad, särskilt i gruppen utrikes födda kvinnor. ➢ av alla vuxna ska delta i utbildning , varav gruppen män respektive kvinnor ska utgöra . ➢ Antalet kvinnor och män i risk för fattigdom och social utestängning ska minska med minst 15 000 . Av dessa bör minst en tredjedel vara barn. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. M- och KD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: I grunden är vi fortsatt oroade över utvecklingen som tar sin grund från den sociala pelaren. När handlingsplanen hanterades i utskottet lämnade vi en avvikande ståndpunkt där vi kraftigt avvisar den sociala pelaren då vi anser att den leder till mer överstatlighet på det socialpolitiska området. Ett område där såväl som övriga medlemsstater har gedigen egen kompetens utifrån olika ingångsvärden. I den nu föreslagna nedbrutna handlingsplanen avvisar vi de delar i regeringens ståndpunkt där regeringen ställer sig allt för passiv till att värna den svenska modellen. Att föreslå att bygga vidare på gemensamma övergripande mål samt hur dessa ska genomföras för andra EU-länder är inte ett tillvägagångssätt vi välkomnar. Vi anser att dessa frågor är och bör vara nationell kompetens med nationella mål och riktlinjer samt att har såväl egen kompetens som en väl fungerande modell med grund i arbetsmarknadens parter och där framgångsfaktorerna inte byggs av ytterligare överstatliga handlingsplaner. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Den sociala pelaren innebär ett paradigmskifte i den Europeiska unionens själva syfte, detta blir särskilt tydligt i och med genomförandeplanen. Planen tar Unionen i fel riktning, ifrån en samarbetsorganisation för handel, säkerhet och globala utmaningar, till en union för politisk likriktning, stora ekonomiska transfereringar och där kompetensfördelningen mellan medlemsstaterna och unionen stegvis suddas ut. Beslut och resurser flyttas längre från medborgarna, och med detta urholkas unionens demokratiska legitimitet. Insatser på socialpolitikens område bör planeras efter medlemsstaternas egna intressen och förutsättningar. Regeringen har inte kunnat motivera de nya målen. Den har inte kunnat svara på varför det nya måttet om social utestängning behövs eller ens vad det innebär. Vi kan inte ställa oss bakom en målsättning om ett kriterium som inte kan redogöras för. Även målet om utbildning innehåller oklarheter, dels verkar inte finnas någon åldersbegränsning, vilket innebär att även ålderspensionärer skulle innefattas, dels har regeringen inte kunnat presentera någon analys av varför just av den vuxna befolkningen behöver utbildning, eller av hur många som enligt samma definition genomgår utbildning . Vi vill därför anmäla en avvikande mening med den innebörden att några målsättningar på området inte bör anmälas, och att regeringen ska ta avstånd från den sociala pelaren. Utkast till rådsslutsatser om den artificiella intelligensens påverkan på jämställdheten Utskottet överlade med jämställdhetsminister , åtföljd av medarbetare från . Underlaget utgjordes av utkast till rådsslutsatser om den artificiella intelligensens påverkan på jämställdheten (dok.nr 9132/21) och överläggningspromemoria (dnr 195–2021/22). Jämställdhetsministern redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian: Regeringen välkomnar att det slovenska ordförandeskapet uppmärksammar jämställdhetsaspekterna på det som i rådslutsatserna benämns plattformsarbete, och vikten av transparens och icke-diskriminering i förhållande till de algoritmer som styr AI. Regeringen ser positivt på uppmaningarna till medlemsstaterna att vidta åtgärder för att främja de etiska aspekterna av AI, motverka diskriminering och inbyggda fördomar i de algoritmer som används för att programmera AI. Regeringen anser att ökad transparens inom detta område sammanfaller med den övergripande jämställdhetspolitiska målsättningen att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Det sammanfaller även med regeringens målsättning att motverka diskriminering kopplat till andra diskrimineringsgrunder än kön. Vidare ser regeringen positivt på uppmaningen till medlemsstaterna att uppmuntra kvinnor och flickor att söka sig till yrken inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. Uppmaningen sammanfaller med den jämställdhetspolitiska målsättningen att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Slutligen ser regeringen positivt på uppmaningen till Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att främja jämställdhetsperspektivet inom AI-området genom att vidta åtgärder för att stödja utbildning för AI-experter om jämställdhet och könsstereotyper. En viktig utgångspunkt för regeringen är att rådslutsatserna ska respektera nationella arbetsmarknadsmodeller och arbetsmarknadens parters autonomi. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Vi instämmer i att hänsyn bör tas till jämställdhetsperspektivet när nya branscher eller arbetssätt utvecklas. AI har redan, och kommer i ännu högre grad förändra stora delar av samhället och arbetslivet. I den mån den förändringen orsakar orättvisor bör det offentliga spela en roll i att identifiera och adressera dessa. Med detta beaktat har utkastet till rådslutsatserna vissa brister. För det första måste ingripande från det offentliga alltid utgå ifrån en klarlagd problembild. Punkten 6 i utkastet talar om att diskriminering kan förekomma, och punkten 9 om att kvinnor kan ha fått mindre stöd under pandemin. Sådana frågor bör naturligtvis redas ut innan rådet antar slutsatser. Rådet bör även uttrycka sig tydligare avseende problembilden. Punkten 10f fastslår att medlemsstaterna ska identifiera befintliga ojämlikheter inom en viss sektor. Hur vet rådet att ojämlikheterna finns innan de är identifierade? Vidare måste regeringen ta hänsyn till svensk grundlag. Punkten 15c uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att designa och implementera: Measures to promote gender-sensitive research and development in the fields of AI and learning, including with a view to endowing these tools with the capacity to recognize hate speech and revenge pornography, with the aim of eliminating them from publicly accessible online fora. 1 kap 1 § p 3 Tryckfrihetsförordningen (1949:105) stadgar att tryckfriheten innebär rätt för var och en att ge ut skrifter utan att en myndighet eller ett annat allmänt organ hindrar detta i förväg, samt att åtal för en skrifts innehåll får väckas först efter det att den har getts ut och då vid en domstol. Reglerna om tryckt skrift gäller även material som publiceras på nätet, enligt rättspraxis. Punkten 15c i utkastet strider mot svensk grundlag. Att använda AI för att identifiera material som strider mot lag torde vålla mindre problem, men myndigheter har ingen rätt implementera åtgärder för att eliminera så kallat ”hat-tal”, eller något annat material från internet. Detta torde regeringen tydligt framhålla vid diskussionen i rådet. Kanslichefen anmälde sammanträdesplanen. (S) återrapporterade från mötet med . Mötet var digitalt. Utskottet var enigt om att plats för kommande sammanträden ska vara utskottets sessionssal. Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum torsdagen den § 1–5 § 8–10 (S), ordf. (M), andre vice ordf. Alireza Akhondi (C) Serkan Köse (S) (L), förste vice ordf. Ciczie Weidby (V) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande