uprotokoll · H8A1FöU22p · 2021-02-10 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2020/21:22 Medgivande att delta på distans Utskottet medgav deltagande på distans för följande ledamöter och suppleanter: (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M), ClasGöran (S), (M), (S), (SD) och (M). En tjänsteman från var uppkopplad på distans under punkterna 2–4. för cybersäkerhet för ett digitalt decennium Inrikesminister med medarbetare, , informerade på distans utskottet om för cybersäkerhet för ett digitalt decennium ((2020) 18, faktapromemoria 2020/21:FPM70). Ledamöternas frågor besvarades. Kommissionens förslag till direktiv om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen, och om upphävande av direktiv (EU) 2016/1148 Utskottet överlade på distans med inrikesminister med medarbetare från . Underlaget utgjordes av kommissionens förslag (COM(2020) 823) och faktapromemoria 2020/21:FPM71. Inrikesministern redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med faktapromemorian: Nätverk och informationssystem spelar en allt viktigare roll i samhället. Deras tillförlitlighet och säkerhet är grundläggande för ekonomisk och samhällelig verksamhet och den inre marknadens funktion. Regeringen välkomnar översynen av NIS-direktivet i syfte att ytterligare förstärka resiliensen inom cyberområdet, både på nationell och på EU-nivå. Regeringen noterar dock att förslagen i direktivet är omfattande och långtgående och berör många olika sektorer i samhället. Vad gäller de konkreta förslagen som anges, som exempelvis den omfattande utökningen av sektorer och indelningen i särskilt samhällsviktiga och samhällsviktiga enheter, ett system för inbördes utvärdering, mer stringenta tillsynsåtgärder, införandet av höga sanktionsavgifter och skärpta säkerhetskrav, måste dessa analyseras mer i detalj. Förslagen behöver bevakas och närmare analyseras inför de kommande förhandlingarna. I det aktuella förslaget tas det vidare alltför lite hänsyn till de olika förutsättningarna som finns i medlemsstater och organisationer i form av bl.a. affärs- och säkerhetsstrukturer och reglering. Regeringen anser att målsättningar kring cybersäkerhet bör vara högt ställda samt att en grundläggande inriktning bör vara att medlemsstaterna ska arbeta utifrån sina förutsättningar och ha möjligheter till inflytande. Regeringen kommer i förhandlingarna verka för att harmonisering på området är ändamålsenlig och att direktivet beaktar nationella regelverk och nationella förutsättningar i form av bl.a. affärs- och säkerhetsstrukturer. Regeringen anser vidare att det är viktigt att medlemsstaternas ansvar för att skydda nationell säkerhet säkerställs. Direktivet ska inte hindra att medlemsstaterna vidtar de åtgärder som de anser nödvändiga för att skydda den nationella säkerheten. Det är också av vikt att kommissionen beaktar förslag, strategier och initiativ i syfte att skapa synergier och undvika dubbelarbete och överlappning. Det är av stor betydelse att det tydliggörs hur de olika nätverken som föreslås inom ramen för paketet, som detta förslag är en del av, ska förhålla sig till varandra och till arbete på området. Enligt förslaget ska åtgärderna vara genomförda i nationell lagstiftning från det att beslut om direktivet har fattats. Detta är för att genomföra ett så omfattande direktiv. Ytterligare tid kommer att behövas. Det är viktigt att verkar konstruktivt för att medel används så effektivt som möjligt på de utgifter som ingår i uppgörelsen om EU:s långtidsbudget 2021–2027. Tillkommande uppgifter ska som huvudregel finansieras genom omprioritering av medel inom området eller från andra områden. har vid EU-inträde beslutat om principer om neutralitet för statens budget vilket innebär att när ett beslut på EU-nivå föranleder en ökning av den svenska EU-avgiften ska ökningen finansieras genom en utgiftsminskning på det utgiftsområde till vilket EU-åtgärden kan hänföras. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringen ståndpunkt. Denna paragraf förklarades justerad. Kommissionens förslag till och rådets direktiv om kritiska entiteters motståndskraft Utskottet överlade på distans med inrikesminister med medarbetare från . Underlaget utgjordes av kommissionens förslag (COM(2020) 829) och faktapromemoria 2020/21:FPM72. Inrikesministern redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med faktapromemorian: Regeringen välkomnar en revidering av den nuvarande EU-regleringen om europeisk kritisk infrastruktur. Att organisationer och verksamheter som inryms i begreppen kritiska entiteter, kritisk infrastruktur och samhällsviktiga verksamhet är robusta och arbetar med att stärka sin motståndskraft är av yttersta vikt. Det gäller såväl för de enskilda medlemsstaterna som på EU-nivå. En viktig utgångspunkt är dock att medlemsstaternas ansvar för att skydda nationell säkerhet säkerställs. Direktivet ska inte hindra att medlemsstaterna vidtar de åtgärder som de anser nödvändiga för att skydda den nationella säkerheten. Regeringen anser att det vidare är viktigt att tillvarata erfarenheter från andra processer inom EU som har bäring på direktivet. Regeringen välkomnar därför det tvärsektoriella upplägget i direktivet som kan ge värdefulla synergivinster inom fler områden. Regeringen anser även att viktiga lärdomar kan dras av arbetet inom Natobjs partnerskap för fred som avser grundläggande förmågor inom civil verksamhet (seven baseline requirements). Regeringen avser i kommande förhandlingar av detta förslag betona vikten av att medlemsstaternas ansvar för att skydda nationell säkerhet säkerställs. Direktivet ska inte hindra att medlemsstaterna vidtar de åtgärder som de anser nödvändiga för att skydda den nationella säkerheten. Regeringen avser att framhålla att det bör vara tydligt hur medlemsstaternas rapportering till kommissionen ska användas samt att den ska ge ett mervärde till arbetet med att stärka motståndskraften inom EU. Regeringen anser att rapporteringen ska vara ändamålsenlig och ligga på en aggregerad nivå. Förslagen behöver bevakas och närmare analyseras inför de kommande förhandlingarna. Vidare är det viktigt att i kommande förhandlingar framhålla vikten av enhetliga begrepp och definitioner inom detta område, i syfte att öka tydligheten i kommande arbete på såväl EU-nivå som nationell nivå. Det är viktigt att verkar konstruktivt för att medel används så effektivt som möjligt på de utgifter som ingår i uppgörelsen om EU:s långtidsbudget 2021–2027. Tillkommande uppgifter ska som huvudregel finansieras genom omprioritering av medel inom området eller från andra områden. har vid EU-inträde beslutat om principer om neutralitet för statens budget vilket innebär att när ett beslut på EU-nivå föranleder en ökning av den svenska EU-avgiften ska ökningen finansieras genom en utgiftsminskning på det utgiftsområde till vilket EU-åtgärden kan hänföras. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringen ståndpunkt. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet justerade protokoll 2020/21:21. Kommissionens förslag till direktiv om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen, och om upphävande av direktiv (EU) 2016/1148 Utskottet fortsatte subsidiaritetsprövningen av COM(2020) 823. Utskottet ansåg att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. SD-ledamöterna reserverade sig mot beslutet. Denna paragraf förklarades justerad. Nästa sammanträde äger rum . (M), ordförande (S), vice ordförande ClasGöran (S) Per (SD) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande