uprotokoll · H8A1UbU37p · 2021-05-04 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2020/21:37 Medgivande att delta på distans Utskottet medgav deltagande på distans för följande ordinarie ledamöter och suppleanter: (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V) (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (L), (S), Noria Manouchi (M), (SD), (S), (V) och (C). Tjänstemän från utbildningsutskottets kansli var uppkopplade på distans. Vidare var en tjänsteman från uppkopplad på distans under punkterna 2–6. EU-överläggning om rådsslutsatser om jämlik och inkluderande utbildning för att främja framgång inom utbildning för alla Utskottet överlade med statsrådet , biträdd av politiskt sakkunnige , departementsrådet , kanslirådet , utbildningsrådet samt departementssekreterarna om rådsslutsatser om jämlik och inkluderande utbildning för att främja framgång inom utbildning för alla. Samtliga från deltog på distans. Promemoria från (1907-2020/21) Rådsdokument WK 5334/2021 Regeringens förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar framtagandet av rådsslutsatser och stödjer temat för dessa, vilket ligger väl i linje med svenska prioriteringar. Alla ska ha samma tillgång till inkluderande och jämlik utbildning av hög kvalitet vilket främjar livslångt lärande för alla, oavsett exempelvis bakgrund, kön, ålder och bostadsort. Det är av största vikt att arbeta för ett jämlikt och jämställt utbildningssystem som utjämnar livschanser och bidrar till sammanhållning, demokratiska värderingar, inkludering och gemenskap. Regeringen anser det värdefullt med ett fortsatt erfarenhetsutbyte mellan medlemsländerna på temat jämlik utbildning, vilket innebär diskussioner både om erfarenheter från nationella insatser och möjliga åtgärder på EU-nivå. Det är viktigt att bevaka medlemsstaternas befogenheter i detta arbete, ex. så att det inte ställs krav på lagstiftning eller tillskott av medel. Regeringen anser att bör kunna ställa sig bakom ett antagande av rådsslutsatserna. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Ledamöterna från , lämnade följande avvikande ståndpunkt. ”Makten ska utgå från enskilda människor och familjer och finnas så nära medborgarna som möjligt, dvs. på lägsta ändamålsenliga nivå. EU ska bara fatta beslut om sådant som de enskilda medlemsländerna bedömer att de inte klarar av att lösa på egen hand. Om EU försöker göra allt mer på politikens alla områden så riskerar unionen att åstadkomma allt mindre när det kommer till att lösa de samhällsproblem som faktiskt kräver internationellt samarbete. Vi motsätter oss EU:s sociala pelare i sin helhet. Vi anser att välfärdspolitik, skola och barnomsorg är angelägenheter för medlemsländerna att besluta om. Flera av de mål som satts upp för det europeiska utbildningsområdet saknar vårt stöd och vi motsätter oss mål om hur många barn som ska delta i förskoleverksamhet. Vi ser fördelar med att medlemsländer erbjuder förskola till rimlig kostnad men menar att barn inte ska tvingas att gå på förskola. Vi anser att detta ligger utanför EU:s befogenheter samt att det är upp till varje familj att avgöra huruvida deras barn ska gå i förskola eller ej, och det bör således inte styras av EU-mål. Alla människor ska ha tillgång till utbildning av hög kvalitet vilket främjar livslångt lärande för alla, oavsett ex. bakgrund, kön, ålder och bostadsort. Det är av största vikt att arbeta för jämlika och jämställda utbildningssystem som utjämnar livschanser och bidrar till sammanhållning, demokratiska värderingar, inkludering och gemenskap. Det är vidare värdefullt med ett fortsatt erfarenhetsutbyte mellan medlemsländerna på temat jämlik utbildning, vilket innebär diskussioner både om erfarenheter från nationella insatser och möjliga åtgärder på EU-nivå. Det är viktigt att bevaka medlemsstaternas befogenheter i detta arbete, ex. så att det inte ställs krav på lagstiftning eller tillskott av medel. bör inte ställa sig bakom uppmaningar till Kommissionen att arbeta vidare med handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Kommissionen bör inte heller uppmanas att ta fram politik för ökat deltagande på gymnasial nivå, riktlinjer för digital- och distansundervisning på grundskole- och gymnasienivå eller att stödja intresseorganisationer på olika nivåer. EU:s medlemsländer är de som är bäst lämpade att vidta den sortens åtgärder.” Denna paragraf förklarades justerad. EU-överläggning om rådsslutsatser om initiativet Europauniversitet – sammankoppla högre utbildning, forskning, innovation och samhälle: och bana väg för en ny dimension av europeisk högre utbildning Utskottet överlade med statsrådet , biträdd av politiskt sakkunnige , departementsrådet , kanslirådet , utbildningsrådet samt departementssekreterarna om rådsslutsatser om initiativet Europauniversitet – sammankoppla högre utbildning, forskning, innovation och samhälle: och bana väg för en ny dimension av europeisk högre utbildning. Samtliga från deltog på distans. Promemoria från (1908-2020/21) Rådsdokument WK 5353/2021 REV 1 Regeringens förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar framtagandet av rådsslutsatser om Europauniversitet (EUI). Elva svenska lärosäten ingår i EUI. Högre utbildning ska ha en stark internationell prägel. EUI är en konkret strategi för att förbättra just det och utgör en möjlighet att länka det europeiska området för högre utbildning (EHEA) och det europeiska forskningsområdet (ERA). EUI är en drivkraft för att höja kvaliteten och stärka utbildningens koppling till forsknings- och innovationslandskapet i . Regeringen är positivt inställd till EUI och utvecklat samarbetet mellan EU:s medlemsländer inom utbildningsområdet som regeringens hållning är att utbildning är en nationell befogenhet. Regeringen menar också att det finns ett behov av att löpande utvärdera frågor som rör Europauniversitet. Regeringen tycker också att det är viktigt att följande frågor diskuteras i relation till EUI: klimathänsyn i internationaliseringsarbetet, kopplingen mellan EEA och det europeiska området för högre utbildning (EHEA), konsekvenser för jämställdhet, möjligheten för samtliga typer av lärosäten att delta i EUI, att finansieringen också fortsatt ska göras med EU-medel och studentinflytandet. Det är viktigt att bevaka medlemsstaternas befogenheter i detta arbete, ex. så att det inte ställs krav på lagstiftning eller tillskott av medel. Regeringen anser att bör kunna ställa sig bakom ett antagande av rådsslutsatserna. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Ledamöterna från lämnade en avvikande ståndpunkt om att det tredje stycket i regeringens ståndpunkt istället bör formuleras enligt följande. ”Regeringen ställer sig tveksam till att använda mikromeriter i högre utbildning och kommer inte införa det på svenska lärosäten utan grundlig utvärdering. Regeringen kommer noga bevaka medlemsstaternas befogenheter och inte acceptera att det ställs krav på lagstiftning eller tillskott av medel.” Denna paragraf förklarades justerad. EU-överläggning om omvandlingsagendan för högre utbildning i EU Utskottet överlade med statsrådet , biträdd av politiskt sakkunnige , departementsrådet , kanslirådet , utbildningsrådet samt departementssekreterarna om omvandlingsagendan för högre utbildning i EU. Samtliga från deltog på distans. Promemoria från (1909-2020/21) Rådsdokument 8154/21 Regeringens förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar diskussioner om en omställningsagenda för högre utbildning. Regeringen stödjer arbete för ökad inkludering, jämställdhet och livslångt lärande samt insatser som underlättar övergången till ett mer digitalt och grönt samhälle. Avseende det aviserade förslaget om mikromeriter delar regeringen kommissionens målsättning att vuxna ska kunna bygga vidare på lärande från olika aktörer genom livet. Innan en ståndpunkt om förslaget kan tas måste begreppet definieras och förslaget om mikromeriter utvecklas så att det framgår hur mikromeriter kan underlätta ackumulering av läranderesultat. Vad skillnaden är mellan mikromeriter och övriga certifikat och intyg samt om det kommer att göras skillnad mellan dessa mikromeriter och andra certifikat på sida för digitala meriter är några av de aspekter som behöver tydliggöras. Regeringen är för samarbete som underlättar hållbar mobilitet inom området för högre utbildning. Regeringen stödjer det kvalitetssäkringsarbete som bedrivs inom Bolognasamarbetet. Regeringen anser att det är angeläget med ett utbyte av erfarenheter på området för högre utbildning, men betonar vikten av att samarbete på utbildningsområdet fokuserar på öppenhet och vikten av ömsesidigt förtroende för varandras utbildningssystem och inte på att harmonisera utbildningssystemen i . Utbildningssystemen speglar tradition och behov på respektive medlemsstats nationella arbetsmarknad och medlemsstaternas befogenheter på utbildningsområdet måste även fortsättningsvis respekteras. Regeringen anser att det är viktigt att de initiativ som kan komma att läggas fram inom ramen för omvandlingsagendan inte leder till lagstiftning eller ökade kostnader för medlemsstaterna och avser att ta ställning till dessa när de har presenterats. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Ledamöterna från lämnade en avvikande ståndpunkt om att regeringens ståndpunkt istället bör formuleras enligt följande. ”Regeringen anser att utbildningsfrågor är en strikt nationell angelägenhet som även fortsättningsvis ska falla inom den nationella kompetensen. Särskilt anser vi att områdena Ett modernt kvalitetsförsäkringssystem, Utveckling av universitetsläroplaner för teknik och ICT och Vidare utveckling av automatiskt och ömsesidigt erkännande är tveksamma och går utöver normalt samarbete mellan EU:s lärosäten. Regeringen välkomnar att det pågående arbetet fortsätter, men vill inte se en fördjupning eller utvidgning så som framkommer i meddelandet. Det är dock en prioriterad fråga för regeringen att medborgarna i EU ska kunna studera, arbeta, resa och utbyta idéer utan att hindras av administrativa eller byråkratiska svårigheter. Regeringen anser inte heller att det ska råda en sammanhållen syn på samarbetet inom utbildningsområdet, då förutsättningarna och utgångspunkterna kan variera mycket mellan medlemsstaterna." Denna paragraf förklarades justerad. EU-information inför det sociala toppmötet i Statsrådet , biträdd av politiskt sakkunnige , departementsrådet , kanslirådet , utbildningsrådet samt departementssekreterarna , informerade inför det sociala toppmötet i den 7–. Samtliga från deltog på distans. EU-information inför antagandet av och rådets förordning om inrättande av Erasmus+: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott samt om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013 Statsrådet , biträdd av politiskt sakkunnige , departementsrådet , kanslirådet , utbildningsrådet samt departementssekreterarna , informerade inför antagandet av och rådets förordning om inrättande av Erasmus+: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott samt om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013. Samtliga från deltog på distans. Utskottet justerade protokoll 2020/21:36. Inkomna skrivelser anmäldes enligt bilaga 2. Möjlighet för regeringen att tillfälligt frångå huvudregeln för fördelning av platser vid urval till högskolan vid extraordinära händelser i fredstid (UbU18) Utskottet fortsatte behandlingen av proposition 2020/21:136 och en motion. Utskottet justerade betänkande 2020/21:UbU18. V-ledamoten anmälde en reservation. skrivelser till regeringen – åtgärder (UbU5y) Utskottet fortsatte behandlingen av frågan om yttrande till över skrivelse 2020/21:75. Utskottet justerade yttrande 2020/21:UbU5y. S-, V- och MP-ledamöterna anmälde en avvikande mening. M-, SD-, C-, KD- och L-ledamöterna anmälde särskilda yttranden. Barns och ungas läsning Utskottet behandlade frågan om yttrande till kulturutskottet över skrivelse 2020/21:95 och motioner. Förslag om utskottsinitiativ om en handlingsplan för barn och ungdomar som behöver samhällets stöd efter pandemin Ledamöterna från och Liberalerna föreslog att utskottet skulle ta ett utskottsinitiativ enligt bilaga 3. Utskottet beslutade att bjuda in statsrådet till nästa sammanträde, , med anledning av om Pisa-undersökningen 2018. Paragrafen förklarades justerad. Nästa sammanträde äger rum . (S), ordförande (L), förste vice ordförande (M), andre vice ordförande Noria Manouchi (M) Per Lodenius (C) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande