uprotokoll · H9A1MJU3p · 2021-09-23 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2021/22:3 10.00 – 11.25 / 11.40 – 11.50 / 11.55-12.20 Fråga om medgivande till deltagande på distans Utskottet medgav deltagande på distans för följande ordinarie ledamöter och suppleanter: (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (S), Kopparklint (M), (SD), (SD), (KD), (V) och (C). Tre tjänsteman från miljö- och jordbruksutskottets kansli var uppkopplad på distans. En tjänsteman från var uppkopplad på distans under punkt 3. Information gällande frågor inom djurhälsoområdet inklusive antimikrobiell resistens Statssekreterare , , med medarbetare informerade på distans kring frågor inom djurhälsoområdet inklusive antimikrobiell resistens. Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén - Ny EU-skogsstrategi Utskottet överlade med statssekreterare som tillsammans med medarbetare vid deltog på distans. Underlaget utgjordes av meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén - Ny EU-skogsstrategi (COM(2021) 572) och överläggningspromemoria (dnr 53-2021/22). Statssekreterare redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian (bilaga 2). Överläggningen motiverade statssekreteraren att göra följande tillägg till den svenska ståndpunkten. Första stycket, ändring i tredje meningen. När reglering behövs på EU-nivå är det viktigt att ta hänsyn till medlemsstaternas skilda förutsättningar och prestation på det aktuella området samt att kostnadseffektiviteten för specifika åtgärder kan skilja sig åt mellan medlemsstater och beroende på när i tiden de genomförs. Fjärde stycket, tillägg efter den andra meningen. Regeringen anser att ett aktivt brukande av skogen går att förena med en bibehållen bra biologisk mångfald. Det aktiva brukandet i har skapat en fördubbling av virkesförrådet och därmed ökat kolbindningen. Den största långsiktiga nyttan i klimatarbetet gör den svenska skogen om vi kan använda tillväxten till att ersätta fossila produkter, den så kallade substitutionseffekten. Sjunde stycket, ändring i femte meningen. Regeringen vill framhålla att både skydd av skog och ett mångsidigt brukande kan bidra till att stärka skogarnas motståndskraft, tillväxt samt skapa och upprätthålla höga naturvärden. Nionde stycket, tillägg efter andra meningen. Detta riskerar att leda till ytterligare administrativa bördor för skogsbruket, vilka måste ställas mot den nytta som uppnås. Ledamöterna från M, SD, C och KD enades om följande utformning av ståndpunkten: Tredje stycket, ändrad andra mening. har en ambition att särskilt skyddsvärda skogsområden inte ska avverkas utan bevaras i första hand genom frivillighet där flexibla skyddsformer används så långt som möjligt. Ersättning till markägare ska utgå om brukande av skog inskränks. Femte stycket, tillägg efter första meningen. Regeringen anser dock att kommissionen haft en obalanserad syn på de tre dimensionerna av hållbarhet som integrerade och odelbara vilket Agenda 2030 anger. Resultatet berör en alltför begränsad del av skogens och skogsbrukets bidrag till samhället. Viktiga dimensioner som företagande, jobb, konkurrenskraft, finansieringsmöjligheter, efterfrågan på skogsråvaror, skogsbrukets betydelse för landsbygden med mera berörs ej. Regeringen anser att ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart skogsbruk är av stor betydelse för ett hållbart samhälle. Regeringen välkomnar vidare att kommissionen lyfter fram betydelsen av forskning och innovation. Forskning bör bygga på redan existerande FoU samarbeten som t.ex European Sector Technolgy Platform. tillsammans med ytterligare medlemsstater tog till jordbruks- och fiskerådet fram en gemensam not, i vilken invändningar mot inriktningen i en rad frågor gällande skogen framfördes. I ett brev menade och ytterligare medlemsstater att kommissionen inte tagit tillräcklig hänsyn till rådets och Europarlamentets tidigare synpunkter och medskick. Regeringen instämmer i detta, och i de ståndpunkter som uttrycktes i noten respektive brevet. behöver visa likasinnade länder att vi delar den kritik som framförs i brevet genom att vara mycket tydliga i den kritik vi framför till rådet. Ordförande konstaterade att det fanns stöd för den nya utformningen av regeringens ståndpunkt. S-, SD-, V-, L- och MP-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkter som framgår av bilaga 3. Denna paragraf förklarades justerad. Regeringsprövning av kalkstenstäkter i undantagsfall (MJU7) Utskottet inledde beredningen av proposition 2021/22:15. Ett extra utskottssammanträde kommer att hållas för beredningstillfälle nummer två av Regeringsprövning av kalkstenstäkter i undantagsfall (MJU7). Utskottet överlämnade faktapromemoria; Förordning om gränsjusteringsmekanism för koldioxid (2020/21:FPM133) till skatteutskottet under förutsättning att det mottagande utskottet tar emot faktapromemorian. Denna paragraf förklarades justerad. Nästa sammanträde äger rum MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET § 4–5 (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande Överläggning om meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Ny EU-skogsstrategi Regeringen välkomnar att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt av kommissionen och konstaterar att EU:s nya skogsstrategi nu har presenterats. Strategins förslag behöver åtföljas av konsekvensanalyser för EU och för enskilda medlemsstater. När reglering behövs på EU-nivå är det viktigt att ta hänsyn till att kostnadseffektiviteten för specifika åtgärder kan skilja sig åt mellan medlemsstater och beroende på när i tiden de genomförs. Strategins förslag behöver vidare baseras på en vetenskaplig ansats och bästa tillgängliga fakta, både på EU-nivå såväl som på medlemsstatsnivå. Regeringen anser att det nationella självbestämmandet i skogliga frågor ska värnas. Regeringen ser med oro på att vissa av initiativen och förslagen i strategin går i en riktning som innebär ökad detaljreglering, ökad centralisering och ökade överstatliga inslag. Den utvecklingen strider emot det nationella självbestämmandet. EU har ingen gemensam skogspolitik och ansvaret för skogarna ligger hos medlemsstaterna. Regeringen ser positivt på samverkan i skogligt relaterade frågor där fördraget så medger det, men anser att detaljreglering av hållbart skogsbruk på EU-nivå ska undvikas. Det är på nationell nivå som förutsättningarna för en effektivt utformad skogspolitik som kan ta hänsyn till nationella eller regionala förutsättningar och behov finns. Strategin i sig är inte bindande men dess element kan i varierande grad komma att bli det när de genomförs. Varje enskilt initiativ kommer därför att behöva bedömas utifrån de fördragsstadgade principerna om subsidiaritet och proportionalitet samt hur de förhåller sig till det nationella självbestämmandet. Regeringen instämmer i att utmaningarna med förlust av biologisk mångfald och ekosystemstjänster måste adresseras. har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Regeringen instämmer vidare i att skogen har en central roll i klimatarbetet. Regeringen understryker att skogens klimatnytta består av skogen som en kolsänka och som en källa till hållbart producerade råmaterial som ersätter fossilbaserade produkter. Regeringen betonar vikten av ett långsiktigt perspektiv för skogen i klimatarbetet. Ledtiderna är långa i sektorn och skogens klimatnytta behövs på lång sikt (även efter 2050). Omställningen till en fossilfri, giftfri och cirkulär bioekonomi är avgörande både för att ska uppnå sina miljö- och klimatmål och de globala målen i Agenda , samt för att bibehålla näringslivets konkurrenskraft på världsmarknaden. Regeringen anser vidare att kommissionen tydligare borde ha erkänt även kortlivade produkters, inklusive skogsbaserad energi, avgörande roll i omställningen till klimatneutralitet. Regeringen delar uppfattningen att EU och dess medlemsstater behöver ett hållbart skogsbruk för att klara framtidens utmaningar. Regeringen välkomnar att kommissionen i strategin betonar skogens mångsidighet. Regeringen välkomnar vidare att kommissionen lyfter fram betydelsen av forskning och innovation. Regeringen anser att ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart skogsbruk är av stor betydelse för ett hållbart samhälle. Regeringen saknar en tydlig koppling i strategin till ansatsen i Agenda om de tre dimensionerna av hållbarhet som integrerade och odelbara. Regeringen hade velat se ett resonemang från kommissionen om hur man eftersträvat en sådan integrering. Regeringen anser att har en politik som syftar till ett hållbart skogsbruk och regeringen betonar det fortsatta arbetet för hållbar utveckling, bland annat utifrån miljömål och andra hållbarhetsmål. Centralt för regeringen är att värna och balansera skogens alla olika nyttor. Regeringen avser att noga följa de initiativ som kan komma i konflikt med det nationella självbestämmandet eller subsidiaritetsprincipen eller som riskerar att kringskära möjligheterna att utforma en kostnadseffektiv politik. Regeringen välkomnar kommissionens syn på skogssektorn som en hörnsten i EU:s övergång till en klimatneutral, modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi. Regeringen delar kommissionens uppfattning att resurserna från skogen ska användas effektivt och efter principerna om en cirkulär ekonomi. Regeringen anser dock inte att de målsättningarna uppnås bäst med detaljreglering enligt kaskadprincipen och motsätter sig därför en sådan detaljreglering. Strategin fokuserar i hög utsträckning på olika typer av åtgärder som rör utbudssidan men saknar i stora delar en diskussion om hur efterfrågan ska skapas och med det konkurrenskraftiga företag, jobb och hållbar tillväxt med den skogliga värdekedjan som bas. noterar och välkomnar att kommissionen lyfter fram ökat träbyggande. Regeringen anser att stödsystem med koppling till EU:s budget bör undvikas. Regeringen befarar samhällsekonomiska konsekvenser och administrativ börda i det fall samtliga delar av strategin genomförs och avser analysera detta. Regeringen anser att åtgärderna i strategin inte får vara kostnadsdrivande för EUbudgeten. Regeringens position om en minskad budget och stabiliserad EUavgift kvarstår. Detta operationaliseras genom att ska argumentera för att utgiftsvolymen i samtliga politikområden kvarstår och att nya utgifter ska finansieras genom omprioriteringar inom ram. Regeringen delar kommissionens syn på att klimatförändringarna innebär en utmaning för skogen och skogsbruket. Regeringen är därför positiv till att kommissionen i strategin lyfter insatser för att möta klimatförändringarna. Regeringen håller med om att det är viktigt att stärka skogarnas resiliens, särskilt genom klimatanpassning, för att därigenom säkerställa att skogen kan fylla alla sina funktioner och utgöra bas för mångsidigt nyttjande. Den biologiska mångfalden är en förutsättning för upprätthållandet av ekosystemtjänster och av skogens motståndskraft, vilket är avgörande för Regeringen vill framhålla att både skydd av skog och ett mångsidigt brukande kan bidra till att stärka såväl skogarnas motståndskraft som tillväxt. En mångfald av brukningsmetoder utifrån medlemsstaternas skilda förutsättningar behöver främjas. ser det som nödvändigt att medlemsstaterna ges utrymme att själva välja skötsel- och brukningsmetoder. Regeringen anser att EU inte bör begränsa verktygslådan utan tvärt om sträva efter en så bred och variationsrik, medlemsstats-anpassad verktygslåda som möjligt för att kunna bidra på ett kostnadseffektivt sätt till övergripande EU-mål. Tydliga definitioner behöver utarbetas gemensamt och genomförande bygga på flexibilitet för att utforma åtgärder och regleringar anpassade till medlemsstaternas olika förutsättningar. Regeringen ser positivt på att kommissionen vill öka trädplanteringen men anser även här att satsningen måste genomföras på ett sätt som tar hänsyn till medlemsstaternas nationella förutsättningar. Regeringen saknar en diskussion från kommissionen om kostnadseffektivitet och mervärde för enskilda medlemsstater i förhållande till trädplanteringsprojektet. Regeringen noterar kommissionens ambition att presentera ett lagförslag om observation, rapportering och datainsamlingsramverk för skogar i syfte att skapa ett integrerat skogsövervakningsramverk för hela EU. Regeringen anser att detaljreglering av hållbart skogsbruk på EU-nivå ska undvikas. Regeringen motsätter sig en planläggning av skogarna på EU-nivå och därmed förslaget om strategiska planer samt krav på skogsbruksplaner. Regeringen delar inte bedömningen att den långsiktiga visionen eller den strategiska planeringen kring skogarna brister i EU:s medlemsstater och att det är något som kommissionen bör skapa gemensamma strukturer för på EU-nivå. Merparten av EU:s medlemsstater har långsiktiga visioner i form av nationella skogsprogram eller liknande. Regeringen skulle föredra om strategins genomförande fokuserade på att uppmuntra frivilliga och nationella initiativ och gemensamma utbyten kring vägledande principer för dem. Regeringen instämmer att dataunderlaget behöver förbättras inom flera medlemsstater, bland annat för att följa effekterna av klimatförändringarna, men när nationell data med god tillförlitlighet och kvalitet finns tillgänglig bör denna användas. Regeringen ifrågasätter att EU ska bygga upp en omfattande struktur för datainsamling. Regeringen skulle föredra om kommissionen nyttjade existerande strukturer, både internationellt och i medlemsstaterna. Ett ökat utbyte och samverkan med dels FN:s livsmedels och jordbruksorganisation (FAO) och dels de nationella skogsinventeringarna skulle vara både mer kostnadseffektivt och mindre administrativt betungande. Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén - Ny EU-skogsstrategi S-, V-, L- och MP-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt avseende de delar där ledamöterna från M, SD, C och KD enats om en ny utformning av ståndpunkten: Socialdemokraterna, vidhåller regeringens ursprungliga formulering av ståndpunkten. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: uttalade under sammanträdet stöd för regeringens förslag till ståndpunkter, med tillägget att tillsammans med även stödde de förslag till ändringar och kompletteringar som och lade under sammanträdet, och vilka därmed fick majoritet. lade även följande egna förslag som inte nådde majoritet under sammanträdet, men som vi föreslår att utskottet och regeringen överväger att tillföra till regeringens ståndpunkt: I Beträffande de konkreta föreslagna ståndpunkterna 2.1 Stycke 1, rad 3 ”Regeringen välkomnar att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt av kommissionen och konstaterar att EU:s nya skogsstrategi nu har presenterats. Strategins förslag behöver dock” kompletteras med ”konsekvensanalyser för EU och för enskilda medlemsstater” för att det ska vara möjligt att fatta beslut om att anta den. 2.2 Stycke 2 ”Regeringen ser med oro på att vissa av initiativen och förslagen går i en riktning som innebär ökad detaljreglering, ökad centralisering och ökade överstatliga inslag. Detta anser regeringen vara olämpligt. Många av skogar ägs av privata företag och personer, och den svenska erfarenheten över visar att de behöver uppmuntran och långsiktiga villkor snarare än ökad detaljreglering. Den pluralism enskilda ägares skogsskötselbeslut leder till, är i sig en viktig faktor för ökad resiliens. ”Varje enskilt initiativ kommer därför att behöva bedömas utifrån de fördragsstadgade principerna om subsidiaritet och proportionalitet samt hur de förhåller sig till det nationella självbestämmandet”. Som exempel på detta ifrågasätter lagförslaget om EU-definierad planering och uppföljning av skogsbruk. Stycke 3 ”har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska” brukas enbart som produktionsskogar ”utan” bevaras genom formellt skydd, frivilliga avsättningar och/eller anpassad skötsel. Stycke 4, rad 2 ”Regeringen understryker att skogens klimatnytta består av skogen” och dess produkters funktion ”som en kolsänka och som en källa till hållbart producerade råmaterial som ersätter fossilbaserade produkter.” Stycke 5 Förslag till tillägg på lämplig plats: Regeringen anser dock att kommissionen i strategin främst fokuserat på skogens miljöfrågor, medan övriga dimensioner av hållbar utveckling inte getts samma tyngd. Detta har resulterat i en obalanserad strategi med en alltför snäv syn på skogens bidrag till samhället. Regeringen anser att ett partnerskap om forskning måste vara grundat i redan existerande EU-FoU-samarbete, exempelvis European Platform (FTP). Under FTP har skogsbrukare och –ägare tillsammans med andra intressenter och forskare i den europeiska skogsbaserade värdekedjan i 25 länder enats om en europeisk forsknings- och innovationsagenda (FTP 2030). Agendan täcker alla aspekter av FoU % i avseende skog, skogsbruk och den skogsbaserade sektorn. Varje ny forsknings- och innovationsagenda måste bygga vidare på och harmoniseras med detta nyckeldokument och partnerskapet bör erkänna den europeiska skogssektorns befintliga roll i samarbetet. Regeringen motsätter sig förslaget om ett forskningspartnerskap under JRC () eftersom detta center visat på bristande kompetens gällande skogsfrågor och bland annat publicerat en artikel som felaktigt påstod att svensk skogsavverkning ökat dramatiskt och som orsakade stor skada. Stycke 8 ”Regeringen ser det som nödvändigt att medlemsstaterna ges utrymme att själva välja skötsel- och brukningsmetoder”, inklusive grad av och former för skydd. anser att regeringen bör uttala stöd för med fler länders brev till kommissionen av . anser slutligen att Inledningen till strategin är väl alarmistisk och ger en alltför negativ bild av skogar. Detta bör kommenteras av regeringen: är den världsdel där skogen utvecklats mest positivt under senare årtionden. 1990-2015 har skogsarealen i ökat med . Det innebär en betydande ökad mängd bunden kol och betydande arealer ökat livsutrymme för skogslevande arter. har naturvården utvecklats mycket snabbt, inte minst vardagshänsynen i skogsbruket. I inledningens sista stycke skriver regeringen att den ”välkomnar att kommissionen i strategin betonar skogens mångsidighet. Här anser vi att regeringen bör göra ett tillägg: ”Regeringen anser dock att kommissionen i strategin främst fokuserat på skogens miljö- och klimatfrågor, medan de övriga dimensionerna av hållbar utveckling inte getts samma tyngd. Detta har resulterat i en obalanserad strategi med en alltför snäv syn på skogens bidrag till samhället. ” I samma stycke skriver regeringen vidare: ”Regeringen välkomnar vidare att kommissionen lyfter fram betydelsen av forskning och innovation.” Här rekommenderar vi att lägga till att regeringen anser att ett partnerskap om forskning måste grundas i redan existerande EU-FoU-samarbeten. Kommissionen beskriver i inledningen att av skogar är skyddade och att dessa skogar borde vara de mest friska. Regeringen kunde här kommentera att en skog helt undantagen från mänsklig verksamhet inte per definition är frisk, det ligger i naturskogens natur att den kan brinna ned eller förstöras av angrepp av skadegörare. En brukad skog är betydligt enklare att skydda från kalamiteter eftersom man dels kan utföra förebyggande åtgärder och dels lättare kan bekämpa angrepp, inte minst tack vare skogsbilvägarna. Regeringen kan notera att kommissionen uttrycker att den respekterar att skogen ska vara nationell kompetens, men strategin listar snart sagt alla föreslagna åtgärder med nivåerna EU, medlemsländer och regioner som beslutande nivåer, där EU som regel uttrycks som den högsta nivån.