uprotokoll · H9A1MJU8p · 2021-10-12 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2021/22:8 Revidering av EU:s krav för koldioxidutsläpp från nya lätta fordon Utskottet överlade med miljö- och klimatminister om kommissionens förslag till ändring av förordning (EU) 2019/631 när det gäller att stärka normerna för koldioxidutsläpp för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon i linje med unionens ökade miljöambitioner, COM(2021) 556. Underlaget utgjordes av regeringens överläggningspromemoria (dnr 224-2021/22) och COM(2021) 556. Miljö- och klimatminister redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian (bilaga 2). Utskottet överlade med miljö- och klimatminister om kommissionens förslag till ändring av förordning (EU) 2018/841 vad gäller omfattningen, förenklingen av efterlevandebestämmelser, fastställande av medlemsstaternas mål och kollektivt förbindande till klimat-neutralitet inom markanvändning, skogsbruk och jordbrukssektorn, och förordning (EU) 2018/1999 vad gäller förbättrad övervakning, rapportering, spårning av framsteg och översyn, COM(2021) 554. Underlaget utgjordes av regeringens överläggningspromemoria (dnr 224-2021/22) och COM(2021) 554. Miljö- och klimatminister redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian (bilaga 3). Översyn av EU:s ansvarsfördelningsförordning om medlemsstaternas nationella klimatmål Utskottet överlade med miljö- och klimatminister om kommissionens förslag till ändring av förordning (EU) 2018/842 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp –2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt , COM(2021) 555. Underlaget utgjordes av regeringens överläggningspromemoria (dnr 224-2021/22) och COM(2021) 555. Miljö- och klimatminister redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian (bilaga 4). Översyn av EU:s system för handel med utsläppsrätter Utskottet överlade med miljö- och klimatminister om kommissionens förslag till ändring av direktiv /87/EG om införandet av ett europeiskt system för handel med utsläppsrätter inom unionen, samt om ändring av beslut (EU) 2015/1814 om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och förordning (EU) 2015/757, COM(2021) 551, kommissionens förslag till ändring av direktiv /87/EG avseende luftfartens bidrag till unionens utsläppsminskningsmål och om införande av marknadsbaserade globala åtgärder, COM(2021) 552 och kommissionens förslag till ändring av beslut (EU) 2015/1814 avseende antalet utsläppsrätter som ska placeras i reserven för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelsystem till 2030, COM(2021) 571. Underlaget utgjordes av regeringens överläggningspromemoria (dnr 224-2021/22) och COM(2021) 551, 552 och 571. Miljö- och klimatminister redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian (bilaga 5). ordförandeskap i EU 2023 Miljö- och klimatminister lämnade information om arbetet inför ordförandeskap i EU 2023. Information om regeringens () bedömning av subsidiaritetsfråga Miljö- och klimatminister informerade om regeringens () bedömning av subsidiaritetsfrågan avseende COM(2021) 554 Kommissionens förslag till och rådets förordning (EU) 2018/841 vad gäller omfattning, förenkling av regler för efterlevnadskontroll, fastställande av medlemsstaternas mål och åtaganden för att kollektivt uppnå klimatneutralitet i sektorn för markanvändning, skogsbruk och jordbruk, och (EU) 2018/1999 vad gäller förbättrad övervakning, rapportering, uppföljning av framsteg och översyn. Miljö- och klimatminister anförde att regeringens sammantagna uppfattning är att kommissionens förslag respekterar det nationella självbestämmandet och befogenhetsfördelningen mellan medlemsstaterna och EU. Regeringens övergripande bedömning är att subsidiaritetsprincipen respekteras i detta förslag. Utskottet justerade protokollen 2021/22: 6 och 7. Fem inkomna skrivelser enligt bilaga 6 anmäldes och lades till handlingarna. Utskottets arbetsplan för höstens arbete anmäldes och lämnades utan erinran. Miljö- och jordbruksutskottets informationsdag om åtgärder för att rädda sill/strömming och andra fiskbestånd i Utskottet beslutade att även bjuda in PO (SPF) och till informationsinhämtningen med anledning av fem utskottsinitiativ om fisket i . Tiden för sammanträdet justerades till kl. 09.00–ca. Information om kommande sammanträden inleds ett digitalt sammanträde tillsammans med utrikesutskottet. Klimatförhandlare och ambassadör informerar på distans direkt från inför COP26. Därefter följer ett fysiskt sammanträde med miljö- och jordbruksutskottet, informerar statssekreterare , , på distans om planeringen inför Stockholm+50, det högnivåmöte regeringen planerar att genomföra i samband med femtioårsmarkeringen av FN:s första miljökonferens, den s.k. . inbjuds att delta vid informationen, –15 informerar kommissionär om kommissionens arbetsprogram i Andrakammarsalen. Frågor, antingen detaljerade eller tematiskt, ställs skriftligt i förväg via kansliet. Anmälan om deltagande görs till miljö- och jordbruksutskottets kansli . Nästa sammanträde äger rum . Sammanträdet är fysiskt och äger rum i lektionssal 1, RV-2 MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET § 3–12 (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande Överläggning om kommissionens förslag till klimatpaketet Fit for 55 § 1 Revidering av EU:s krav för koldioxidutsläpp från nya lätta fordon Preliminär svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar kommissionens förslag om revidering av EU-mål för utsläppen av koldioxid från nya lätta fordon. Regeringen ser positivt på att kraven fortsatt är bindande. Regeringen är även positiv till att incitamentet för noll- och lågutsläppsfordon och att lättnaderna för nischtillverkare tas bort , vilket ytterligare stärker styrningen och förenklar regelverket. EU:s mål för utsläppen av koldioxid för lätta fordon har betydelse för möjligheter att nå det nationella målet för inrikes transporter till 2030 och klimatmålet om nettonollutsläpp . Mot denna bakgrund anser regeringen att kommissionens förslag till mål avseende nollutsläppskrav bör tidigareläggas och tidigast . lämnade till regeringen sitt betänkande I en värld som ställer om (SOU 2021:48). Utredningen föreslog att på EU-nivå bör verka för nollutsläppskrav i för lätta fordon till 2030 eller strax därefter och . Ett nollutsläppskrav skulle i praktiken innebära att nya lätta fordon med förbränningsmotor fasas ut i nybilsförsäljningen i hela EU eftersom den aktuella lagstiftningen reglerar utsläpp av koldioxid från avgasröret. Det innebär att även fordon som drivs med hållbara biodrivmedel bedöms på samma sätt som fossildrivna fordon. Att hållbara biodrivmedel, t.ex. biogas, fortsatt kan vara ett komplement till andra åtgärder för minskad klimatpåverkan för nya lätta fordon efter 2030 hade varit att föredra, men regeringen konstaterar att detta inte är möjligt eftersom kommissionen väljer att utveckla de nuvarande bestämmelserna om krav på utsläpp av koldioxid från nyproducerade lätta fordon. Skärpningen av utsläppskraven innebär att hållbara biodrivmedel frigörs för användning inom flyg, sjöfart och andra tillämpningar där elektrifiering, inklusive genom vätgasdrift, inte är möjlig i närtid. Regeringen bedömer att det finns risk att det kommer att råda brist på hållbara biodrivmedel och att det är viktigt att dessa kommer till användning där behovet är som störst. Vilket är till fördel för såväl transportaktörer som biodrivmedelsproducenter. Hållbart producerade biodrivmedel kommer även fortsatt spela en viktig roll för omställningen av den befintliga fartygs-, flyg och fordonsparken för att nå de övriga av fastställda svenska klimatmålen. Regeringen ser det därför som viktigt att kommissionen fortsättningsvis säkerställer möjligheten för hållbara biodrivmedel att ersätta fossila drivmedel i fordon där elektrifiering, inklusive genom vätgasdrift, inte är möjlig i närtid. Nollutsläppskrav i nybilsförsäljningen innebär att möjligheter att klara EU-åtaganden på luftområdet ökar. Det skapas också en förutsägbarhet och större tydlighet för fordonsmarknadens aktörer. Genom EU-marknadens storlek skapas också ett tryck som förväntas att positivt bidra till att även andra regioner i världen snabbar på omställningen till fordon med nollutsläpp. Regeringen analyserar med utgångspunkt i detta frågan om vilka nivåer som bör gälla. Vidare bedömer regeringen att skärpningar av EU:s krav för koldioxidutsläpp kräver investeringar i laddinfrastruktur i medlemsstaterna, med anledning av detta behöver denna rättsakt samspela med EU:s översyn av direktivet om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (AFID). Överläggning om kommissionens förslag till klimatpaketet Fit for 55 § 2 Reviderad LULUCF-förordning Preliminär svensk ståndpunkt: Regeringen konstaterar att kommissionens förslag till revidering av LULUCF-förordningen innebär omfattande förändringar jämfört med dagens regelverk, vissa med bäring på utformningen av regelverket i perioden , och ser därför behov av ytterligare analyser av förslagets delar. Regeringen ser positivt på kommissionens inriktning mot ökad klimatambition men bland annat behöver effekten av ökade incitament för nettoupptag på andra miljömål som skydd av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, landsbygdsutveckling och en växande cirkulär bioekonomi analyseras ytterligare. Nedan redovisas regeringens initiala ståndpunkter beträffande huvuddragen i förslaget. Bindande mål om ökat nettoupptag till 2030 Regeringen delar kommissionens bedömning att den negativa trenden med en minskad kolsänka inom EU:s LULUCF-sektor behöver motverkas som ett led i att nå det långsiktiga klimatneutralitetsmålet. Regeringen anser att varje medlemsstat ska eftersträva klimatneutralitet och att samtliga medlemsstater därför bör bidra till en bibehållen eller ökad kolsänka på sitt eget territorium utifrån sin potential att göra så på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Regeringen är kritisk till den föreslagna beräkningsmodellen för medlemsstaternas åtagande och ifrågasätter därför den föreslagna ansvarsfördelningen. Regeringen konstaterar vidare att beräkningsgrunden utgår från data som överskattar kolsänka vilket innebär att det åtagande som tilldelats blir oproportionerligt högt. Regeringen anser därutöver att det åtagande som tilldelats bör sänkas till en nivå som är kompatibel med det svenska klimatpolitiska ramverket och möjliggör en utveckling av bioekonomin med en fortsatt hög aktivitet i svenskt skogsbruk i linje med dagens nivå. Regeringen avser analysera detta närmare. Därtill bör medlemsstaternas åtaganden utöver nuvarande regelverk vara indikativa för att exempelvis beakta osäkerhet och variationer samt att relevanta åtgärder inte nödvändigtvis ger effekt redan till 2030. Det är viktigt att regelverket premierar och anpassas till förbättrade mätmetoder då dessa exempelvis kan fånga upp naturliga fluktuationer till följd av icke-antropogena processer såsom mellanårsvariationer i temperatur och nederbörd. Regeringen anser att noggranna mätmetoder bör gynnas och att i de fall nationell statistik håller högre metodologisk kvalitet bör denna Regeringen framhåller att ytterligare analys krävs på medlemsstatsnivå för vilka åtaganden som på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt bidrar till klimatneutralitetsmålet . Potentialen för sådana åtgärder skiljer sig åt mellan medlemsstater genom fler faktorer än areal brukad mark. Som ett led i detta bör medlemsstaterna i sin integrerade klimat- och energiplan analysera potentialen för lång-siktiga och kostnadseffektiva åtgärder inom sektorn, utifrån senaste rapporterad data. Därtill är regeringen kritisk till förslaget om ett ytterligare ökat påslag påföljande år om en medlemsstat inte klarar sitt årliga mål enligt den linjära banan framför allt eftersom sektorn präglas av större osäkerheter än andra sektorer och stora naturliga fluktuationer. Avseende kommissionens förslag att inrätta prognostiserade linjära målbanor ser regeringen att ett sådant system kan underlätta översynen av medlemsstaternas samlade framsteg men anser att dessa bör vara indikativa. Regeringen anser att förordningen bör harmonisera med den svenska skogspolitiken och de jämställda målen samt att den nationella kompetensen respekteras. Regeringen är kritisk till de ytterligare krav som ställs i bilaga 3 på rapportering av parametrar som inte behövs för att följa upp utvecklingen av växthusgasflödena i LULUCF sektorn. Klimatneutralitet för en utvidgad marksektor Regeringen anser att inrättandet av en utvidgad marksektor som också innefattar utsläpp från jordbrukssektorn kan vara möjligt för perioden och avser analysera detta vidare. Regeringen anser dock att det territoriella ansvaret för utsläppen från sektorn ska bibehållas och att samtliga medlemsstater måste bidra till omställningen. Ett inrättande av en utvidgad marksektor ska inte innebära att medlemsstater med stora upptag i skogen ska balansera utsläpp från jordbruket i andra länder. Regeringen ser därför betydande risker i att eftersträva klimatneutralitet i en specifik sektor på EU-nivå och framhåller att klimatneutralitetsmål för en utvidgad marksektor snarare bör sättas på nationell nivå inom respektive medlemsstat i stället för på EU-nivå. Översyn av lagstiftningen ska bara kunna leda till att klimatambitionen skärps som regelverket inte får hindra en långsiktigt ökad och hållbar produktion av bioenergi, livsmedel och fossilfria material från jord- och skogsbruket. Regeringen välkomnar att full flexibilitet fortsatt gäller från ESR till LULUCF som ett led i att stärka incitamenten att minska användning av fossila material och bränslen och för att kunna parera svängningar i upptag pga. naturliga variationer och konjunkturen. Regeringen anser att möjligheten att tillgodoräkna sig ökade upptag inom denna sektor för att nå medlemsstaters utsläppsåtagande i andra sektorer (flexibilitetsmekanismer) bör begränsas för att bevara omställningstrycket i dessa sektorer samt undvika incitament att bygga upp mer osäkra kollager på bekostnad av åtgärder som minskar utsläppen, exempelvis genom substitution av fossila material och bränslen. Regeringen anser vidare att det bör ställas krav på att respektive medlemsstats mätmetoder håller hög säkerhet och trovärdighet för att medlemsstater ska tillåtas nyttja flexibilitet. Regeringen ser positivt på en övergång till bokföringsmetod som harmoniserar med FN:s klimatrapportering. Regeringen är dock oroad över den osäkerhet som uppstår i regelverket om redovisning av måluppfyllelse och referensperiod utgår från olika datakällor med olika metoder för beräkning av utsläpp och upptag. Regeringen anser därför att måluppfyllelsen för medlemsstaterna bör utvärderas utifrån en konsekvent tidsserie. Överläggning om kommissionens förslag till klimatpaketet Fit for 55 § 3 Översyn av EU:s ansvarsfördelningsförordning om medlemsstaternas nationella klimatmål Preliminär svensk ståndpunkt: Regeringen framhåller att ambitiösa och tydliga mål för utsläppsminskningar vid källan ökar förutsäg-barheten i EU:s klimatarbete och undviker inlåsningseffekter i fossilbaserad teknik och infrastruktur och välkomnar därför förslaget att skärpa det övergripande målet för EU:s svarsfördelningsförordning (ESR). driver att nationella utsläppsmål bör vara en viktig komponent i att säkerställa att alla medlemsstater och berörda sektorer genomför den klimatomställning som krävs för att uppnå delångsiktiga klimatmålen. Utöver att genomföra det skärpta 2030-målet anser regeringen att ESR även behöver bidra till en samhällsekonomiskt effektiv omställning mot ett klimatneutralt EU 2050. Detta förutsätter en ökad konvergens i klimatambition då samtliga medlemsstater kommer behöva nå mycket låga utsläppsnivåer till 2050. driver att varje medlemsstat bör uppnå klimat-neutralitet nationellt till 2050. Regeringen avser främja principen om ökad konvergens mot 2050-målet och välkomnar därför att samtliga medlemsstater ska bidra till ambitionsökningen samt att ambitionsgolvet skärps. Flexibiliteter mellan sektorer och år kan bidra till att klimatmålen nås på ett kostnadseffektivt sätt, som det finns risker med ett system som i för hög utsträckning förlitar sig på flexibilitets-mekanismer. Regeringen ser positivt på att flexibiliteter fortsatt begränsas och framhåller att dessa måste utformas så att miljöintegriteten upprätthålls och att klimatmålets uppfyllelse inte äventyras. Alla medlemsstater och sektorer behöver ges tillräckliga incitament att genomföra de åtgärder och den klimatomställning som krävs för att nå det skärpta 2030-målet och i förlängningen klimatneutralitet . Full flexibilitet bör fortsatt gälla från ESR till LULUCF som ett led i att stärka incitamenten att minska användning av fossila material och bränslen. Regeringen är kritisk till kommissionens förslag att inrätta en frivillig reserv av outnyttjade LULUCF-krediter. Regeringen framhåller att 2030-målet huvudsakligen ska uppnås genom utsläppsminskningar och att deltagande i flexibiliteter ska vara frivilligt. Andra medlemsstater ska inte automatiskt kunna tillgodoräkna sig ökade upptag från svenska kolsänkor. Minskade ansträngningar att minska utsläppen i en medlemsstat ska inte leda till krav på att öka upptag av koldioxid i en annan medlemsstat. Vidare anser regeringen att utformningen av medlemsstaternas nationella utsläppsbanor behöver säkerställa ett tillräckligt omställningstryck . Regeringen välkomnar därför att utsläppsbanorna ses över för att beakta eventuella ekonomiska effekter av covid-19. Överläggning om kommissionens förslag till klimatpaketet Fit for 55 § 4 Översyn av EU:s system för handel med utsläppsrätter Regeringen välkomnar att kommissionen föreslår en övergripande översyn och skärpning av EU:s utsläppshandelssystem. En verkningsfull prissättning av växthus-gasutsläpp är nödvändig för att nå målen i . Revideringen av utsläpps-handelssystemet bör eftersträva högsta möjliga miljöintegritet, kostnadseffektiva utsläppsminskningar och rättvisa konkurrensvillkor, som systemet fortsatt ska premiera länder och verksamhetsutövare som vill gå före i klimatomställningen. Regeringen välkomnar en skärpning av den linjära reduktionsfaktorn, och ser positivt på att en sådan skärpning kombineras med en engångssänkning av utsläppstaket. Regeringen avser analysera om det föreslagna utsläppsmålet om -är tillräckligt ambitiöst. Regeringen anser att avsättningen till marknadsstabilitetsreserven (MSR) som lägst bör behållas på dagens nivå om motsvarande av marknadsöverskottet även efter 2023, och kan överväga högre nivåer om detta bedöms nödvändigt för att motverka risk för överskott. MSRbestämmelserna bör inkludera samtliga sektorer som omfattas av utsläppshandel. Regeringen är även öppen för att se över och skärpa gränserna för in- och utmatning till MSR:n, och avser analysera den stegrande avsättning till MSR som kommissionen föreslår för marknadsöverskott mellan 833 och 1096 miljoner utsläppsrätter. Regeringen kan överväga en annulleringsmekanism som baseras på fasta kriterier snarare än på auktionsnivåer, då dessa påverkas av flera andra faktorer och varierar . Regeringen anser att det befintliga systemet för riktmärken behöver uppdateras för att bättre anpassas till låg- och nollutsläppstekniker, och välkomnar att kommissionen öppnar för en sådan justering. Regeringen är positiv till att taket för årlig justering av riktmärken föreslås höjas från till , eftersom den nivån har bättre förutsättningar att återspegla verklig teknikutveckling. Regeringen anser att den fria tilldelningen i EU ETS bör fasas ut möjligt i enlighet med principen om att förorenaren betalar. I vilken takt och på vilket sätt detta ska ske bör analyseras tillsammans med andra möjliga åtgärder för att undvika risken för koldioxidläckage. Så länge den fria tilldelningen finns kvar ser regeringen generellt positivt på villkor som innebär att tilldelningen blir mer riktad och i högre grad gynnar anläggningar som minskar utsläppen. Regeringen bedömer dock att villkoret om energieffektiviseringsåtgärder behöver analyseras närmare för att tillse att sådan åtgärd verkligen är ändamålsenlig och praktiskt genomförbar. Regeringen vänder sig emot kommissionens förslag om att anläggningar som använder biomassa inte ska omfattas av utsläppshandelssystemet. Det bör i stället tydliggöras i direktivet att det ska vara frivilligt för medlemsstaterna att via så kallad opt-in inkludera rena biomassaanläggningar i systemet, så att utsläppshandeln inte ger incitament till att elda med fossila bränslen. Regeringen ser positivt på att en större andel av medlemsstaternas auktionsintäkter spenderas på klimat- och energiåtgärder, men avser analysera effekterna av kommissionens förslag närmare, bl.a mot bakgrund av en utökad utsläppshandel. Regeringen stödjer förslaget om att alla investeringar relaterade till fossila bränslen i Moderniseringsfonden ska förbjudas. Regeringen anser att Innovationsfonden är ett viktigt instrument för att bidra till utvecklingen av låg- och nollutsläppstekniker, och anser att fonden har potential att i ännu högre utsträckning bidra till denna utveckling. Regeringen är även positiv till att inkludera klimatkontrakt (for Difference) inom fondens omfattning. Regeringen anser att avfallsenergianläggningar ska ingå i systemet och avser verka för en sådan inkludering i direktivets förteckning över verksamhetsbeskrivningar. Regeringen anser att kraven för flyget i EU ETS bör skärpas. Det bör i huvudsak ske genom en skärpning av den linjära reduktionsfaktorn och genom att fri tilldelning för flygets utsläppsrätter fasas ut möjligt. Regeringen anser att ytterligare åtgärder även behöver vidtas för att kunna inkludera höghöjdseffekter från flyget i EU ETS. Regeringen välkomnar en utvidgning av EU ETS till sjöfartssektorn. Inkluderingen av sjöfart i EU ETS bör ske på ett sådant sätt att det bidrar till största möjliga klimatnytta som en jämn spelplan för sjöfartens aktörer säkerställs. Regeringen anser därför att utvidgningen av EU ETS till sjöfart bör inkludera samtliga utsläpp från sjötransporter som anlöper eller lämnar hamnar inom EES, att utsläppen av metan och lustgas bör ingå i systemet samt att även mindre fartyg bör inkluderas. Regeringen ser positivt på användningen av utsläppshandel för att kostnadseffektivt minska växthusgasutsläppen. Regeringen anser att ett eventuellt utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader måste utformas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt som leder till tillräckligt omställningstryck för att alla medlemsstater ska nå klimatneutralitet till 2050. Vidare behöver EU:s samlade klimatpolitik ge möjlighet för länder att genom nationella mål och styrmedel gå före i och snabba på klimatomställningen i EU. Systemet ska vara praktiskt genomförbart med en rimlig administrativ börda för företag och myndigheter, som oönskade effekter för de sektorer som ingår i EU ETS undviks. Regeringens preliminära bedömning är att kommissionens förslag till nytt utsläppshandelssystem har förutsättningar att uppfylla dessa kriterier, men behöver analysera dess effekter närmare. Regeringen delar kommissionens bedömning att klimatomställningen behöver beakta rättvise- och solidaritetsaspekter, som ingen lämnas utanför. anser regeringen att medlemsstater som har haft eller har en högre omställningstakt än genomsnittet i EU inte ska missgynnas eller förutsättas kompensera mindre ambitiösa medlemsstater. Regeringen noterar kommissionens avsikt att en del av intäkterna från utsläppshandelssystemet ska uppbäras som intäkter till EU:s budget genom systemet för egna medel. Regeringen bedömer att det nuvarande systemet för egna medel är ändamålsenligt och fungerar väl, och anser inte att det finns något behov att reformera det antagna systemet.