uprotokoll · H8A1MJU58p · 2021-06-22 00:00:00 — KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 27.5.2021 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2018/638 vad gäller dess sista giltighetsdag i syfte att förlänga åtgärderna för att förhindra introduktion i och spridning inom unionens territorium av skadegöraren frugiperda () C(2021) 3684 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 28.5.2021 om avslutande av räkenskaperna för medlemsstaternas utbetalande organ beträffande utgifter som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) för C(2021) 3690 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 28.5.2021 om avslutande av räkenskaperna för medlemsstaternas utbetalande organ beträffande utgifter som finansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) för C(2021) 3745 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 31.5.2021 om fastställande av den enhetliga sektorsövergripande korrigeringsfaktorn för justering av antalet gratis tilldelade utsläppsrätter för perioden –2025 C(2021) 3765 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 31.5.2021 om fastställande av formatet för rapportering av uppgifter om fiskeredskap som innehåller plast som släppts ut på marknaden och om uttjänta fiskeredskap som samlats in i medlemsstaterna och av formatet för kvalitetskontrollrapporten i enlighet med artiklarna 13.1 d och 13.2 i och rådets direktiv (EU) 2019/904 C(2021) 3869 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den om rättelse av den spanska språkversionen av beslut /842/EG om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter C(2021) 4096 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2021/641 om nödåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa i vissa medlemsstater C(2021) 4285 Kommissionens svar på utlåtande /21:MJU12 Granskning av kommissionens meddelande om en kemikaliestrategi för hållbarhet C(2021) 4478 Anmälan 2021/156/S Statens jordbruksverks föreskrifter om åtgärder för att förhindra spridning av sjukdomen paratuberkulos hos nötkreatur i svenska anläggningar Synpunkter enligt artikel 5.2 i direktiv (EU) 2015/1535 av Övriga överlämnade dokument som rör EU-arbetet för kännedom Möte i Jordbruks- och fiskerådet den 26– Återrapport från möte i Jordbruks- och fiskerådet (Agrifish) Informellt videomöte med EU:s fiskeministrar Återrapport från möte i Översändande av dokument som antogs av den 26– Politikområde jordbruk och lands-bygdsutveckling har just inlett ett nytt samråd. Samrådet gäller: Jordbruk och landsbygdsutveckling ST 6975/21 Rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av OCH RÅDETS FÖRORDNING om Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och om ändring av förordning (EU) 2017/1004 - Antagen av rådet Sida 1 av 3 Utskottsinitiativs Rädda sill- och Sill- och strömmingsbestånden i är hotade. larmar forskare om att situationen börjar bli akut. I delar av har bestånden minskat till en fjärdedel jämfört med för 45 år sedan1. Oro finns därmed att lokala bestånd håller på att slås ut, med allvarliga konsekvenser för ekosystemen. Torsken i är akut hotad. Ett långsiktigt ohållbart fiske, övergödning, miljögifter och snabbt växande säl- och skarvstammar har lett till att det råder fiskestopp efter torsk i delar av . liknande situation måste undvikas för sillen och strömmingen. vidtas för att rädda bestånden. En indikation på att läget är allvarligt för sillen är att fiskindividerna som fångas är små och magra. För industriellt fiske har detta mindre betydelse, då fisket sker för att producera fiskmjöl, men för det kustnära fisket av matfiskar är det problematiskt. liknande situation uppstod för torsken just innan beståndet kollapsade.2 Data som Östersjöcentrum vid redogör för3 visar att det svenska trålfiskets fångster av sill och strömming i centrala och Bottniska viken har ökat . andel av fisket flyttat närmare den svenska ostkusten. Kunskapsläget kring beståndens situation har länge ansetts oklart. vattenmyndigheten anser förvisso att fisket kan ha bidragit till den kraftiga nedgången för sill/strömming längs kusten, men att vi inte vet helt säkert eftersom det inte har undersökts vetenskapligt. havsforskningsrådet (Ices) länge uttryckt sin oro och rekommenderat sänkta Även forskarna på Östersjöcentrum vid anser att fisketrycket ligger över referensvärdet för ett långsiktigt hållbart fiske. Hotet mot sill- och strömmingsbestånden är ett hot mot hela havs- och skärgårdsmiljön då bestånden utgör en grundpelare för ekosystemet bland annat som föda åt andra fiskar, fåglar och däggdjur. Därtill är hotet mot fiskbeståndet också ett hot mot det kustnära småskaliga sill- och strömmingsfisket, som är viktigt för att upprätthålla livskraftiga samhällen längs stora 1 Enligt Östersjöcentrum, C3%A4ra-tr%C3%A5lfisket-f%C3%B6r-att-skydda-%C3%B6stersj%C3%B6sillen-1.545112 Sida 2 av 3 menar att regeringen skyndsamt måste vidta åtgärder för att rädda silloch strömmingsbestånden i , samt det småskaliga fiske som är beroende Sluta ge dispens till större fartyg att fiska innanför trålgränsen tillåts trålning i begränsade områden inom den så kallade trålgränsen. Trålningen ska ske med mindre fartyg. utfärdar dock Havs- och vattenmyndigheten dispens för större båtar. Det innebär att trålgränsen inte ger det skydd som den var tänkt att ge4. menar att utfärdandet av dispenserna Flytta ut trålgränsen och etablera nya hållbara villkor för fisket regleras trålförbudet innanför trålgränsen genom avtal med och anser att regeringen bör agera för att flytta ut Som ett första steg bör samråd inledas med och om fiskeavtalen med detta som mål. Ta fram en ny förvaltningsplan för – utifrån aktuell kunskap Dagens förvaltningsplan för torsk, sill och strömming samt skarpsill i antogs av 2016. Med hänvisning till de akuta problem med fiskbestånden som beskrivits ovan samt ny kunskap om förekomsten av flera delpopulationer av sill med genetisk unicitet är det hög tid att planen utvärderas och revideras. anser därför att regeringen ska begära att Kommissionen tar fram kriterier för en ny förvaltningsplan med syfte att utveckla en mer lokalanpassad förvaltning med utgångspunkt i ny evidensbaserad kunskap om de olika fiskbestånden i och deras biologiska interaktion. det småskaliga fisket och skärgården Fisken med passiva redskap samt mindre trålar med artsorterande rist gynnar ett hållbart fiske och har lägre påverkan på fiskebestånden. har även stor betydelse för kustsamhällens möjlighet till utveckling och lokala arbetstillfällen såväl inom fiske som beredningsindustri. Livsmedelsstrategins mål om långsiktigt hållbara och konkurrenskraftiga företag bör den nationella förvaltningen ändras för att bättre gynna det småskaliga kustfisket. anser därför att regeringen ska vidta åtgärder för att minska regelkrångel och underlätta generationsskiften. Näringsidkare som fiskar småskaligt för att förse sin egen restaurang eller sitt rökeri med råvaror ska inte behöva yrkesfiskelicens, så länge som lokala fiskerikonsulter Sida 3 av 3 har gett sitt stöd. Småskaliga fiskare, inklusive ägare till enskilt fiskevatten, ska ha del i EU-beslutad bifångstkvot av arter i de områden där ekologisk hållbarhet råder. Öka jakten på säl och skarv Sälstammen och skarvpopulationerna har växt kraftigt och står för betydande anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att öka jakten på säl och skarv. Detta omfattar en större licenstilldelning för säljakt omfattande flera sälarter (framförallt gråsäl, men även vikare och knubbsäl bör övervägas) i syfte att få till beståndsreglerande jakt. Vad gäller skarven så har positiva steg tagits i och med de nya förslagen till jakttider och att skyddsjakt på eget initiativ ska tillåtas i ett antal anser dock att regeringen kan gå längre och tillåta allmän skyddsjakt på eget initiativ samt utreda möjligheterna till allmän jakttid för skarv. i miljö- och jordbruksutskottet väcker utifrån ovan ett utskottsinitiativ i enlighet med RO 9 kap. 16 § och föreslår att tillkännager för regeringen: 1. att regeringen bör ge Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att upphöra med dispenser för fartyg 2. att regeringen agerar för att flytta ut trålgränsen till 12 nautiska mil 3. att regeringen ska begära att Kommissionen tar fram kriterier för en ny förvaltningsplan med syfte att utveckla en mer lokalanpassad förvaltning med utgångspunkt i ny evidensbaserad kunskap om de olika fiskbestånden i och deras biologiska interaktion 4. att regeringen vidtar åtgärder för att näringsidkare som fiskar småskaligt för att förse sin egen restaurang eller sitt rökeri med råvaror inte ska behöva yrkesfiskelicens, så länge som lokala fiskerikonsulter har gett sitt 5. att regeringen vidtar åtgärder för att småskaliga fiskare, inklusive ägare till enskilt fiskevatten, ska ha del i EU-beslutad bifångstkvot av arter i de områden där ekologisk hållbarhet råder 6. att regeringen vidtar åtgärder för en större licenstilldelning för säljakt 7. att regeringen vidtar åtgärder för att tillåta allmän skyddsjakt på skarv på eget initiativ samt utreda möjligheterna till allmän jakttid för skarv Kopparklint (M) Rädda de bestånd av sill, strömming och torsk som finns kvar i Att gemensamt förvalta våra hav är en ödesfråga för oss alla. går den absolut största andelen fångad fisk från våra hav till fiskmjöl. Till mat åt andra djur helt enkelt. Det så kallade industrifisket i fiskar närmare land och drar upp stora mängder strömming på fiskens lekplatser. Systemet måste ändras, ett systemskifte måste till. Det kustnära fisket, de fiskare som fiskar för humankonsumtion behöver få mer kvot, det pelagiska fisket betydligt mindre kvot. Vi måste sluta fiska upp strömming ur havens djup och utfodra laxar i och minkar med. Strömmingen är oerhört viktig för hela livets väv, det vi gör nu är att vi tittar på, låter bli att agera, medans ekosystem kraschar. Detta är ett systemfel som kan ändras med politiska beslut, istället för att ge fiskaren får skulden. Det systemet vi har med fördelning av kvoter fungerar inte för livet i haven och leder till kollaps av fiskpopulationer och ekosystem. På det hela taget bekräftar ICES senaste fångstråd lägesbilden : det ser mörkt ut för de flesta kommersiella fiskbestånden i . Generellt måste man ta mycket mer hänsyn till hur ekosystemets faktiskt fungerar och interagerar och påverkar varandra – i utsjön och i kustmiljöerna – om vi vill ha någon matfisk kvar i . Det blir bara allt mer tydligt att det behövs en mer ekosystembaserad förvaltning och rådgivning. Vi behöver en flerartsförvaltning, som kan hantera det faktum att olika fiskarter interagerar och påverkar varandra. Inom ramen för existerande fiskeripolitik finns åtgärderför respektive medlemsland att genomföra som måste genomföras. Artikel 8, artikel 17 och artikel 20 i CFP ger alla medlemsländerna möjligheter att regionalt besluta återhämtningsområden för fisk, att ta till nödvändiga åtgärder inom från baslinjen samt ge befintliga kvoter till de som fiskar med minst negativ påverkan på ekosystemet i stort, Det ITQ-system som använder för att fördela kvot behöver förändras. Det är ett rent ekonomiskt system som styr mot det storskaliga pelagiska fisket och om inte det förändras i grunden kommer det inte att finnas något kustnära fiske kvar och heller ingen förädlingsindustri utefter våra kuster. Det system som ska finnas för fördelning av kvot ska utgå från den lokala ekonomin. Ge HaV ett uppdrag att förutsättningslöst arbeta fram ett förslag på hur ett system för fördelning av kvoter skulle se ut där nedanstående parametrar ska ingå: - främja fiske för den lokala ekonomin i kustsamhällen, där det behövs mer sysselsättning - främja fiske för humankonsumtion i stället för andra ändamål, i linje med ambitionerna i livsmedelsstrategin - underlätta nytt tillträde till fiskarekåren och generationsbyten utan att detta ökar den samlade fiskeansträngningen - främja användning av skonsammare fiskemetoder - främja fiske som är förenlig med och bidrar till att uppnå målet om god miljöstatus för våra havsområden enligt havsmiljödirektivet Dispenser till större fartyg, industritrålare, att fiska nära kusterna måste upphöra. Flytta ut trålgränsen . Införa en ekosystembaserad förvaltning och rådgivning. Den neddragning av strömmingskvoten som ICES föreslår inför nästa period ska enbart belasta det pelagiska fisket. Miljöproblem för våra hav är många och är till olika karaktär beroende på var i du befinner dig. En sak är däremot gemensamt för hela kusten och det är påverkan från fisket och möjligheterna för det samma. la ett utskottsinitiativ kring fisket i . Utifrån den debatt som var då, och som efter det bara intensifierats, ville vi driva på för förändring i fiskeförvaltningen i stort och för i synnerhet. Då fick vi inget gehör för våra förslag och utskottet beslutade att frågorna skulle tas upp i den ordinarie processen. som har gått har det däremot inte hänt någonting, och istället har vi sett att utvecklingen för strömmingen har fortsatt att gå utför i en allt högre takt. står inför ett akut läge. Strömmingen håller på att försvinna från . så var andelen lekande strömming i omkring , 2021 var det . Den strömming som finns är också i genomsnitt mindre . som strömmingen blivit mindre till både antal och storlek så har fisket ökat från till . som fisket ökar så ser vi på nyheterna om kustfiskarna som nu inte kunnat ta upp mer än en tiondel av den fångst som de normalt tar upp . Den stora delen av fångsterna av strömming i står istället industritrålarna för. I tar industritrålare upp över strömming medan kustfiskarna inte tar upp mer än drygt . För att komma tillrätta med problemet krävs flera åtgärder och en tydlig målbild av vad det är vi vill att det svenska fisket ska vara. Handlar det om mest fångad fisk eller handlar det om ett fiske med stark lokal anknytning med koppling till en vidareförsäljning och förädling i våra kustsamhällen? Hade själva fått besluta om den pelagiska trålningen i så hade vi beslutat om att den helt skulle upphöra. Det är en verksamhet med ett fåtal aktörer som ger minimala inkomster och nyttor till på bekostnad av både havsmiljö och möjligheter till en levande landsbygd. Vi ser också att det är ett ingångsvärde som vi är ensamma om att ha och därför menar vi att utflyttningen av trålgränsen till 12 nm är en rimlig och viktig åtgärd som vi borde kunna komma överens om. Allt eftersom situationen för Strömmingen i har försämrats så har som nämnts tidigare det svenska trålfiskets fångster ökat. Därför krävs det ett minskat fisketryck i kustnära havsområden för att vända trenden. Det betyder också att de undantag som finns för industritrålare att gå in och fiska innanför trålgränsen måste upphöra. Under har också forskare varnat för att kunskapen kring hur strömmingens beståndsstruktur ser ut är låg. Därför behövs en bättre kartläggning av strömmingens beståndsstruktur och migrationsmönster. Den kunskapen behöver i sin tyr användas för att uppdatera förvaltningsplanerna för . Fram till dess behöver utgå ifrån försiktighetsprincipen och lägga kvoterna för på en låg nivå för att på så sätt säkra bevarandet av delpopulationer och genetisk mångfald. har också bestånden av skarv ökat markant, något som påverkar fisket. Även om det är viktigt att markera att de har gjort det på grund av en obalans i ekosystemet främst framtvingat av mänsklig aktivitet är det klart att mer behöver göras för att skydda flera av de svaga fiskebestånden. Det finns goda exempel på en förvaltning av skarv bland annat i som har tagit fram en förvaltningsplan för skarven. Däremot ser utförandet olika ut i olika län, därför hade det varit bra med en nationell förvaltningsplan för skarven. vill därför att miljö- och jordbruksutskottet ställer sig bakom följande förslag på åtgärder för att stärka det svenska fisket och tillkännager detta för regeringen. Att regeringen skyndsamt inleder arbetet med att flytta ut trålgränsen . Att undantag för trålning innanför trålgränsen upphör. Att de årliga fångsterna av strömming sätts till väl under Fmsy för strömming i centrala och västra , likväl som i . Att begränsar det storskaliga trålfisket efter strömming på platser och då det finns risk att skada kustekosystemen och de lokala bestånden i linje med försiktighetsprincipen. Att det tas fram en nationell plan för skarv. Konsekvenserna av Eco Scheme om blommande slättbygd och kantzoner behöver utredas Som en del av EU:s gemensamma jordbrukspolitik , har utarbetat ett antal så kallade Eco Schemes, som är ettåriga satsningar i syfte att komplettera de grundläggande ekonomiska stöden till jordbruket, med andra stödformer syftande till att stimulera olika insatser i jordbruket, till fromma för miljön. Ett sådant förslag är satsningen ”Blommande slättbygd och blommande kantzoner”. Detta stöd skulle innebära ett ekonomiskt bidrag för insådd av blomfröer för att gynna den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet, inklusive att främja pollinerare. Från sida ställer vi oss positiva till en sådan satsning, men vi ser också farhågor. Vår oro rör främst följande aspekter: Kommer en insådd av blomfröer i jordbrukslandskapet att medföra en genetisk likriktning av delar av på grund av stor införsel av standardiserat utsäde över hela landet? Vad skulle det i så fall innebära för den biologiska mångfalden? Kommer en sådan ”centraliserad” åtgärd, tillämpad likt i jordbrukslandskapet i hela landet, att leda till att lokala och regionala variationer av biologisk mångfald vad gäller blomfloran, hotas? Hur kommer en eventuell standardisering av de blomfröer som på detta sätt utsås i hela landet, påverka de olika arterna av pollinerare? Kommer vissa arter att gynnas på andra arters bekostnad? Finns det andra, och bättre sätt att uppnå samma mål på, det vill säga, öka den biologiska mångfalden samt gynna bredden och livskraften av pollinerare? För att få en uppfattning om ovanstående frågor har förhört sig med ett antal experter på området. Svaren ger en bild som inte är helt samstämmig, men där det framgår att det kan finnas risker. Innan man beslutar sig för att införa nya ekonomiska stödprogram för jordbruket, är det viktigt att vara säker på att dessa program bidrar till att uppnå de positiva syften som ligger till grund för insatsen. De av föreslagna Eco Schemes kring blommande slätter och blommande kantzoner kan vara en mycket positiv insats för att gynna den biologiska mångfalden i landskapet. Men, som vi erfarit, kan det även finnas risker med en sådan satsning. föreslår därför att frågan om vilka konsekvenser förslag om Eco Schemes ”Blommande slätter och blommande kantzoner” skulle kunna få för biologisk mångfald, utreds innan regelverket införs, samt att även andra åtgärder, med samma syfte och mål tas med i den behandlingen. Med anledning av detta föreslår : - att ställer sig bakom det som anförs i utskottsinitiativet om att utreda eventuella konsekvenser för biologisk mångfald av förslag till Eco Scheme ”Blommande slättbygd och kantzoner”, samt alternativa metoder för att uppnå samma mål, innan ett sådant program införs i full skala i hela , och tillkännager detta för regeringen. Genom överfiske riskerar inte bara fiskarna att blir färre, de kan också bli mindre eftersom fisket fångar de största individerna. Om överfisket fortsätter kan bestånden kollapsa. har bestånden av arter minskat kraftigt. De fiskarter som är särskilt drabbade av överfiske är de som har långsam tillväxt och låg produktivitet, ofta rovfiskar. Men ett hårt fiske ger effekter i hela ekosystemet, inte bara på just de arter som fiskas. Storspiggen har ökat markant och hotar ekosystemen. Storspiggen har ökat kraftigt i och Den är en art som saknar kommersiellt värde. Beräkningar visar att nästan tio procent av biomassan av fisk är storspigg i utsjö enligt kartläggning. sedan utgjorde arten , och förändringen riskerar att påverka bestånden av rovfiskar som gädda och abborre. En tänkbar åtgärd skulle kunna vara att öka möjligheten till ett kommersiellt fiske av storspigg. På den svenska listan över arters risk att dö ut ("rödlistan") kategoriseras 18 fiskarter som hotade. Listan innehåller bland annat ekonomiskt viktiga arter som torsk och kolja. strömmingsbestånden i är även hotade. Torsken har en central roll i ekosystemet. fria vattenmassa är torsk den enda rovfisken. Försvinner den kan hela näringsväven nödstoppade EU fisket på östra torskbestånd. Man tillåter fortfarande en så kallad bifångstkvot på torsk som ofrivilligt tas upp vid andra fisken. Ålen klassas som akut hotad i rödlistan. Ålfiske är förbjudet i , med undantag för vissa yrkesfiskare och specifika vatten . Fiske är en av de faktorer som dödar ål, och på många håll i utbredningsområdet fiskas fortfarande ål över hållbara nivåer. Ålarna är även utestängda från stora delar av sina naturliga uppväxtområden genom kraftverk och andra vandringshinder, och dödligheten för ålar som vandrar nedströms vid kraftverkspassager är ofta mycket hög. Ett långsiktigt ohållbart fiske, kraftverk och vandringshinder, övergödning, miljögifter och andra orsaker har lett till att bestånden är påverkade. Hotet mot minskande fiskbestånden är ett hot mot ekosystemet i havs- och skärgårdsmiljön men är även ett hot mot det kustnära småskaliga fisket. Den vilda laxen har en livscykel som innebär att den föds i älvarna, vandrar ut i havet och sedan återvänder till sin födelseplats för att reproducera sig. Utbyggnad av älvar för vattenkraft har gjort det svårare för laxen att nå sina lekområden. finns bara 28 älvar med vilda laxbestånd kvar i , varav 16 i . De största och mest produktiva älvarna ligger i . norrländska laxarna vandrar dock söderut och tillväxer i de södra delarna av tillsammans med laxar från andra bestånd. Det förekommer vild lax i 25 vattendrag längs svenska . Liksom på ostkusten är de större vattendragen utbyggda för vattenkraft och laxens habitat har minskat. Det behövs skyndsamma åtgärder för att rädda fiskbestånden inte minst i och . Regeringen bör agera för att flytta ut trålgränsen . Samråd bör ske med och om möjlighet till fiskeavtal. Regeringen bör ta initiativ för att förvaltningsplaner revideras med utgångspunkt i ny evidensbaserad kunskap om de olika fiskbestånden i . även ta initiativ för att belysa effekter av, och återkomma med åtgärder, i syfte att minska vattenkraftens och vandringshindrens påverkan på vandrande fisk och ekosystemen. initiativ för att minska storspiggens utbredning. Liberalerna i miljö- och jordbruksutskottet väcker utifrån ovan ett utskottsinitiativ i enlighet med RO 9 kap. 16 § och föreslår att tillkännager för regeringen: 1. att regeringen bör ta initiativ för att möjliggöra flytt av trålgränsen till 12 nautiska mil 2. att regeringen bör ta initiativ för att förvaltningsplaner revideras med utgångspunkt i ny evidensbaserad kunskap om de olika fiskbestånden i 3. att regeringen bör tar initiativ för bättre kunskapsunderlag samt ökade åtgärder avseende vattenkraftens och vandringshindrens påverkan på hotade arter, fiskar och den hotade ålen 4. att regeringen bör ta initiativ till åtgärder, såsom att underlätta kommersiellt fiske, i syfte att begränsa utbredningen av storspigg