uprotokoll · H9A1MJU6p · 2021-09-30 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2021/22:6 10.00 – 11.10 / 11.20 – 12.35 Utskottet överlade med statssekreterare som tillsammans med medarbetare vid deltog på distans. Underlaget utgjordes av en översänd kommenterad dagordning se (bilaga 2). Statssekreterare redogjorde för regeringens ståndpunkter. Rådets dagordningspunkt 3. Klimaträttsakterna inom Fit for 55 Regeringen och utskottet enades om tillägg till den svenska ståndpunkten enligt bilaga 3. Ordförande konstaterade att det fanns stöd för den nya utformningen av regeringens ståndpunkt. SD- och V-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkter vilka framgår av bilaga 4. L-ledamoten anmälde en avvikande ståndpunkt med de tillägg som framgår av den markerade texten i bilaga 4. Rådets dagordningspunkt 4. Rådsslutsatser inför COP26 i Överläggningen motiverade statssekreteraren att göra följande tillägg till den svenska ståndpunkten. Nytt andra stycke: Regeringen verkar för att regelboken antas på COP26 rörande rapporteringstabeller, artikel 6 och gemensamma tidsramar. Regeringen verkar för ett beslut om ett robust regelverk för artikel 6, utan dubbelbokföring och som leder till hög miljöintegritet. Ordförande konstaterade att det fanns stöd för den nya utformningen av regeringens ståndpunkt. M-ledamöterna anmälde en avvikande ståndpunkt med de tillägg som framgår av den markerade texten i bilaga 4. C- och V-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkter vilka framgår av bilaga 4. Rådets dagordningspunkt 5. Ordförande konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. SD- och V-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkter vilka framgår av bilaga 4. Statssekreteraren lämnade under övriga punkter på dagordningen information inför miljörådet . Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet beslutade att sammanträda som arbetsplenum i kammaren . Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet beslutade att , MP-kansliet, fick närvara under punkt 4. Information inför kommande kvotdiskussioner om fisket i , representant för (), informerade på distans kring kommande kvotdiskussioner om fisket i . Utskottet justerade protokollen 2021/22:1, 2 och 3. Kommissionens förslag till och rådets förordning (EU) 2018/841 vad gäller omfattning, förenkling av regler för efterlevnadskontroll, fastställande av medlemsstaternas mål och åtaganden för att kollektivt uppnå klimatneutralitet i sektorn för markanvändning, skogsbruk och jordbruk, och (EU) 2018/1999 vad gäller förbättrad övervakning, rapportering, uppföljning av framsteg och översyn Utskottet inledde subsidiaritetsprövningen av COM(2021) 554. Utskottet beslutade att med stöd av 10 kap. 10 § Riksdagsordningen begära information om regeringens bedömning av subsidiaritetsfrågan. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottsinitiativ - bör värna sin lagstiftning för en stark hänsyn till miljö och människors hälsa (V) Utskottet inledde behandlingen av frågan om ett initiativ att bör värna sin lagstiftning för en stark hänsyn till miljö och människors hälsa (V). Utskottet beslutade att inte ta något initiativ. Mot beslutet reserverade sig V-ledamoten. Inbjudan från AGRI-utskott till inter-parlamentariskt utskottsmöte En inbjudan hade inkommit från AGRI-utskott till utskottet att med fyra ledamöter delta digitalt i ett interparlamentariskt utskottsmöte . Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande Rådets dagordningspunkt 3. Klimaträttsakterna inom Fit for 55 Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar övergripande kommissionens lagstiftningspaket och stödjer dess målsättning om att genomföra EU:s skärpta klimatmål till 2030. Utöver att genomföra det skärpta 2030-målet behöver paketet bidra till en samhällsekonomiskt effektiv omställning mot ett klimatneutralt EU . Samtliga sektorer och medlemsstater behöver bidra till omställningen genom att i första hand minska utsläppen av växthusgaser. Regeringen ser sammantaget positivt på en kombination av prissättande styrmedel, standarder och åtaganden för minskade växthusgasutsläpp men är kritisk till bindande mål för ambitionsökningen inom LULUCF och beräkningsmodellen för dess ansvarsfördelning. Omfattande medel finns redan avsatta till klimatomställningen via EU-budgeten och återhämtningsinstrumentet och regeringen ser därför inte behov av ytterligare budgetära mekanismer. Regeringen välkomnar att kommissionen föreslår en övergripande översyn och skärpning av EU ETS. Regeringen välkomnar en skärpning av den linjära reduktionsfaktorn, och ser positivt på att en sådan skärpning kombineras med en engångssänkning av utsläppstaket, liksom att reglerna för marknadsstabilitetsreserven skärps. Regeringen anser att EU ETS behöver ta hänsyn till låg- och nollutsläppstekniker och inte missgynna anläggningar som fasar ut sina växthusgasutsläpp. Det bör även tydliggöras att förbränning av avfall ska ingå i systemet. Regeringen anser att ett eventuellt utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader måste utformas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt som leder till tillräckligt omställningstryck för att alla medlemsstater ska nå klimatneutralitet till 2050. Vidare behöver EU:s samlade klimatpolitik ge möjlighet för länder att genom nationella mål och styrmedel gå före i och skynda på klimatomställningen i EU. Systemet ska vara praktiskt genomförbart med en rimlig administrativ börda för företag och myndigheter, som oönskade effekter för de sektorer som ingår i EU ETS undviks. Regeringens preliminära bedömning är att kommissionens förslag till nytt utsläppshandelssystem har förutsättningar att uppfylla dessa kriterier, men behöver analysera dess effekter närmare. Regeringen är kritisk till den föreslagna sociala klimatfondens föreslagna omfattning och utformning och anser att en eventuell ny fond ska finansieras genom utgiftsminskningar på andra områden. Regeringen konstaterar att det genom uppgörelsen om den fleråriga budgetramen för perioden –2027 och EU:s återhämtningsinstrument finns omfattande medel avsatta till liknande åtgärder. Regeringen välkomnar skärpningen av EU:s ansvarsfördelningsförordning och att samtliga medlemsstater ska bidra i ambitionsökningen. Förordningen bör även främja ökad konvergens i klimatarbetet då samtliga medlemsstater kommer behöva nå mycket låga utsläppsnivåer till 2050. Regeringen välkomnar förslaget om revidering av EU-mål för utsläppen av koldioxid från nya lätta fordon. Förordningen har betydelse för möjligheten att nå EU:s mål om nettonollutsläpp till 2050 och också möjligheter att nå de nationella klimatmålen. Mot denna bakgrund anser regeringen att kommissionens förslag till mål avseende nollutsläppskrav bör tidigareläggas. Ett EU-mål om nollutsläpp i lätta fordon skulle dessutom underlätta uppfyllandet av nationella luftkvalitetsmål samt frigöra biodrivmedel till andra delar av transportsektorn och till andra sektorer. Regeringen delar vidare kommissionens bedömning att den negativa trenden med en minskad kolsänka inom EU behöver motverkas som ett led i att nå det långsiktiga klimatneutralitetsmålet. Regeringen anser att varje medlemsstat ska eftersträva klimatneutralitet och att samtliga medlemsstater därför bör bidra till en bibehållen eller ökad kolsänka på sitt eget territorium utifrån sin potential att göra så på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Regeringen ser därför betydande risker i att eftersträva klimatneutralitet i en specifik sektor på EU-nivå såsom en utvidgad marksektor. Regeringen betonar att ökade upptag av koldioxid i skog och mark till sin natur är mer osäkra och minde permanenta än utsläppsminskningar som sker exempelvis då fossila bränslen fasas ut, i synnerhet på grund av risken för påverkan av naturliga störningar. Regeringen är kritisk till den föreslagna beräkningsmodellen för medlemsstaternas åtagande och ifrågasätter att kommissionens föreslagna metodik är lämplig för att uppnå EU:s mål. Givet de stora osäkerheterna och långa ledtider i sektorn är regeringen kritisk till bindande mål för ökade kolsänkor och dess föreslagna ansvarsfördelning. Regeringen konstaterar vidare att beräkningsgrunden i LULUCF-översynen utgår från data som överskattar kolsänka vilket innebär att det åtagande som tilldelats blir oproportionerligt högt. Rådets dagordningspunkt 4. Rådsslutsatser inför COP26 i Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att förslaget till rådsslutsatser till stor del tillgodoser de svenska prioriteringarna och kan på rådsmötet därför ställa sig bakom ett antagande av rådsslutsatserna. Vid rådsmötet kommer det att vara ett stort fokus på att utveckla en EU-position kring gemensamma tidsramar för parternas åtaganden. Regeringen är drivande i att utveckla förslag som alla EU:s medlemsstater kan ställa sig bakom och som möjliggör ett beslut vid COP26 om en gemensam femårig tidsram för parternas åtaganden. Regeringen fortsätter verka för att rådsslutsatserna genomsyras av högsta möjliga ambitionsnivå och att den senaste vetenskapen ska vara ramen för parterna att förhålla sig till. Därmed blir det också viktigt att inleda diskussioner om hur parternas olika klimatåtaganden och långsiktiga klimatstrategier ska skärpas i takt med att ny vetenskap presenteras. Regeringen avser även fortsatt verka för tydliga budskap om viken av att ställa om finansiella flöden för att möjliggöra ett skifte till en klimatneutral och motståndskraftig global ekonomi. Regeringen avser även driva på för budskap om att EU och dess medlemsstater fortsatt ska leva upp till åtagandet om att mobilisera 100 miljarder USD och att tryck sätts på andra utvecklade länder att skala upp sin finansiering så att målet kan nås, som förstärkningar behöver ske för att höja mottagandekapaciteten för finansiellt stöd i utvecklingsländer. Rådets dagordningspunkt 5. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt av kommissionen och noterar att EU:s nya skogsstrategi nu har presenterats. Regeringen ser med oro på att vissa av initiativen och förslagen i strategin går i en riktning som innebär ökad detaljreglering, ökad centralisering och ökade överstatliga inslag. Den utvecklingen strider emot det nationella självbestämmandet. Regeringen instämmer i att utmaningarna med förlust av biologisk mångfald och ekosystemstjänster måste adresseras och att skogen har en central roll i klimatarbetet. Regeringen delar uppfattningen att EU och dess medlemsstater behöver ett hållbart skogsbruk för att klara framtidens utmaningar. Regeringen anser dock att kommissionen haft en obalanserad syn på de tre dimensionerna av hållbarhet som integrerade och odelbara vilket Agenda 2030 anger. Resultatet berör en alltför begränsad del av skogens och skogsbrukets bidrag till samhället. Viktiga dimensioner som företagande, jobb, konkurrenskraft, finansieringsmöjligheter, efterfrågan på skogsråvaror, skogsbrukets betydelse för landsbygden med mera berörs ej. Regeringen välkomnar att kommissionen i strategin betonar skogens mångsidighet. Regeringen välkomnar vidare att kommissionen lyfter fram betydelsen av forskning och innovation. Regeringen befarar samhällsekonomiska konsekvenser och administrativ börda i det fall samtliga delar av strategin genomförs och avser analysera detta. Regeringen anser att detaljreglering av hållbart skogsbruk på EU-nivå ska undvikas. Rådets dagordningspunkt 3. Klimaträttsakterna inom Fit for 55 Regeringen och utskottet enades om tillägg till den svenska ståndpunkten enligt följande: Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar övergripande kommissionens lagstiftningspaket och stödjer dess målsättning om att genomföra EU:s skärpta klimatmål till 2030. Utöver att genomföra det skärpta 2030-målet behöver paketet bidra till en samhällsekonomiskt effektiv omställning mot ett klimatneutralt EU . Samtliga sektorer och medlemsstater behöver bidra till omställningen genom att i första hand minska utsläppen av växthusgaser. Regeringen ser sammantaget positivt på en kombination av prissättande styrmedel, standarder och åtaganden för minskade växthusgasutsläpp men är kritisk till bindande mål för ambitionsökningen inom LULUCF och beräkningsmodellen för dess ansvarsfördelning. Omfattande medel finns redan avsatta till klimatomställningen via EU-budgeten och återhämtningsinstrumentet och regeringen ser därför inte behov av ytterligare budgetära mekanismer. Regeringen välkomnar att kommissionen föreslår en övergripande översyn och skärpning av EU ETS. Regeringen välkomnar en skärpning av den linjära reduktionsfaktorn, och ser positivt på att en sådan skärpning kombineras med en engångssänkning av utsläppstaket, liksom att reglerna för marknadsstabilitetsreserven skärps. Regeringen anser att EU ETS behöver ta hänsyn till låg- och nollutsläppstekniker och inte missgynna anläggningar som fasar ut sina växthusgasutsläpp. Det bör även tydliggöras att förbränning av avfall ska ingå i systemet. Regeringen anser att ett eventuellt utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader måste utformas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt som leder till tillräckligt omställningstryck och innebär en ambitionshöjning jämfört med dagens system att alla medlemsstater ska nå klimatneutralitet till 2050. Vidare behöver EU:s samlade klimatpolitik ge möjlighet för länder att genom nationella mål och styrmedel gå före i och skynda på klimatomställningen i EU. Det är viktigt att undvika ineffektiva dubbelregleringar. En effektiv klimatpolitik bygger på att nationella åtgärder går hand i hand med åtgärder på EU-nivå. Systemet ska vara praktiskt genomförbart med en rimlig administrativ börda för företag och myndigheter, som oönskade effekter för de sektorer som ingår i EU ETS undviks. Regeringens preliminära bedömning är att kommissionens förslag till nytt utsläppshandelssystem har förutsättningar att uppfylla dessa kriterier, men behöver analysera dess effekter närmare. Regeringen är kritisk till den föreslagna sociala klimatfonden. Regeringen konstaterar att kommissionen inte har presenterat någon analys av vad den föreslagna fonden tillför utöver redan avsatta medel för perioden –2027. Om en fond ska införas måste åtgärder inom fonden vara ändamålsenliga och effektiva och finansiering ska ske genom omprioriteringar och utgiftsminskningar inom andra områden, inom den antagna fleråriga budgetramen för perioden. Regeringen konstaterar att det genom uppgörelsen om den fleråriga budgetramen för perioden –2027 och EU:s återhämtningsinstrument finns omfattande medel avsatta till liknande åtgärder. Regeringen välkomnar skärpningen av EU:s ansvarsfördelningsförordning och att samtliga medlemsstater ska bidra i ambitionsökningen. Förordningen bör även främja ökad konvergens i klimatarbetet då samtliga medlemsstater kommer behöva nå mycket låga utsläppsnivåer till 2050. Regeringen välkomnar förslaget om revidering av EU-mål för utsläppen av koldioxid från nya lätta fordon. Förordningen har betydelse för möjligheten att nå EU:s mål om nettonollutsläpp till 2050 och också möjligheter att nå de nationella klimatmålen. Mot denna bakgrund anser regeringen att kommissionens förslag till mål avseende nollutsläppskrav bör tidigareläggas. Ett EU-mål om nollutsläpp i lätta fordon skulle dessutom underlätta uppfyllandet av nationella luftkvalitetsmål samt frigöra biodrivmedel till andra delar av transportsektorn och till andra sektorer. Biodrivmedel kommer fortsatt behövas för att fasa ut de fossila drivmedlen och biogasens samhällsfördelar att bidra till ökad resurseffektivitet bör beaktas. Skärpta utsläppsmål måste dock åtföljas av krav på utbyggnad av laddinfrastruktur och ren elproduktion inom hela EU. I transportsektorns klimatomställning behöver livscykelperspektiv och samlad miljönytta beaktas. Regeringen delar vidare kommissionens bedömning att den negativa trenden med en minskad kolsänka inom EU behöver motverkas som ett led i att nå det långsiktiga klimatneutralitetsmålet. Regeringen anser att varje medlemsstat ska eftersträva klimatneutralitet och att samtliga medlemsstater därför bör bidra till en bibehållen eller ökad kolsänka på sitt eget territorium utifrån sin potential att göra så på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Regeringen ser därför betydande risker i att eftersträva klimatneutralitet i en specifik sektor på EU-nivå såsom en utvidgad marksektor. Regeringen betonar att ökade upptag av koldioxid i skog och mark till sin natur är mer osäkra och minde permanenta än utsläppsminskningar som sker exempelvis då fossila bränslen fasas ut, i synnerhet på grund av risken för påverkan av naturliga störningar. Regeringen är kritisk till den föreslagna beräkningsmodellen för medlemsstaternas åtagande och ifrågasätter att kommissionens föreslagna metodik är lämplig för att uppnå EU:s mål. Förslaget måste ta hänsyn till att produkter från skogen genom substitution bidrar till att minska utsläppen från fossila källor. Givet de stora osäkerheterna och långa ledtider i sektorn är regeringen kritisk till bindande mål för ökade kolsänkor och dess föreslagna ansvarsfördelning. Förslaget får inte utformas så att det kompenserar för lägre ambitioner i andra medlemsstater eller inom andra sektorer. Regeringen konstaterar vidare att beräkningsgrunden i LULUCF-översynen utgår från data som överskattar kolsänka vilket innebär att det åtagande som tilldelats blir oproportionerligt högt. Regeringen konstaterar därtill att skogspolitiken är nationell kompetens och att utformning av nya förslag måste vara i linje med ett hållbart aktivt skogsbruk. Regeringen anser att det svenska åtagandet bör sänkas till en nivå som möjliggör det vi nationellt bedömer som en långsiktigt hållbar avverkningsnivå. Rådets dagordningspunkt 3. Klimaträttsakterna inom Fit for 55 SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: förslår att följande stycke förs in efter det första stycket i regeringens föreslagna ståndpunkt: ”befinner sig i en energikris där vi ser stora obalanser vad gäller utbud- och efterfrågan. Resultatet är kraftigt höjda priser vilket resulterat i att flera länder infört- eller annonserat panikartade åtgärder för att mildra effekten för företag och konsumenter. EU ETS bidrar på betydande sätt till höjda elpriser i och . Det är viktigt att ta denna situation på stort allvar när nya regelverk utformas. Europeisk konkurrenskraft riskerar att ta skada av kraftigt höjda priser på energi och stöd för ökad medfinansiering från EU:s budget riskerar att bli utbrett bland medlemsstaterna. Oron för koldioxidläckage ökar med höjda priser på energi inom EU vilket kraftigt riskerar att minska nyttan med EU:s klimatpolitik. Om valet står mellan att införa en social klimatfond eller att förändra målen bör vara öppna för att diskutera förändringar vad gäller klimatmålen.” föreslår vidare följande tillägg till regeringens ståndpunkt, förslagsvis i slutet av stycke 3: ”Regeringen anser att om EU fastställer hur mycket ytterligare kol som ska bindas i medlemsländers skog och skogsprodukter genom att länderna minskar sin avverkning, så bryter detta mot subsidiaritetsprincipen och mot principen om att skogspolitiken ska vara nationell kompetens. Om sådana beslut därtill bidrar till att skogsindustrin inte får tillräckligt med råvara för att tillverka produkter som dels binder kol och dels ersätter produkter som i sin tur leder till större koldioxidutsläpp, så anser regeringen att detta även bryter mot proportionalitetsprincipen, eftersom åtgärden leder till allvarligare problem än den löser. Beträffande specifika nivåer för LULUCF, anser regeringen att den nivå som EU och fastställde 2019–2020, är den högsta som kan nå till 2030 utan att nackdelarna ur klimatsynpunkt överstiger fördelarna.” V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: vill se mål om minst 70 procents minskning av utsläppen till 2030 och anser att det målet borde drivas aktivt av . borde driva att EU:s mål ska uppnås helt och hållet inom unionen och utan tillgodoräknande av sänkor eller krediter/flexibla mekanismer. Vi vill att målet ska formuleras som ett mål för EU samt med tydliga nedbrytbara och uppföljbara mål för varje medlemsland i linje med strukturen för ansvarsfördelningen. Vi anser att regeringens referenser till äganderätt känns apart och borde strykas. Det är bra att regeringen vill begränsa användningen av kolsänkor i skog och mark för att uppfylla mål. Men borde driva att kolsänkorna ska öka, inte bara vidmakthållas. Vi vill att aktivt ska verka för utfasning av miljöskadliga subventioner globalt, i EU och i . Det borde framgå av den svenska positionen. Gällande flyget tycker vi regeringen borde vara tydligare avseende styrmedel för att minska utsläppen, och även tala om att minska flygandet totalt sett. I sammanhanget borde vikten av främjandet av ökat tågresande lyftas fram och där tåget på många sträckor kan ersätta dagens flygresande. Regeringen borde också driva avskaffande av flygbränslets skattebefrielse, något EU borde driva inom samt ändring av sin egen lagstiftning (Energiskattedirektivet). Regeringen vill analysera förslag om inkludering av vägtransporter och byggnader i ETS. Vi anser att analysen ska göras kritiskt utifrån det faktum att en inkludering kan äventyra redan fattade beslut och åtgärder på områdena liksom nationella initiativ för att minska utsläppen. Vi motsätter oss att utvidga ETS till sjöfart. Sjöfarten behöver egna ambitiösa sektorsmål för utsläppsminskningar i linje med ett mål om totala minskningar om minus till 2030. Men att fylla ett redan illa fungerande ETS med nya sektorer riskerar att underminera integriteten i hela systemet. Vi motsätter oss de nya formuleringarna kring koldioxidläckage och aktivt skogsbruk. De gör den svenska positionen otydligare och försämrar den klimatmässiga integriteten i positionen. Gällande EU:s förslag till den sociala klimatfonden beklagar vi att motarbetar denna viktiga fond. Vi anser att den är väldigt viktig i omställningsarbetet. L-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Regeringen välkomnar övergripande kommissionens lagstiftningspaket och stödjer dess målsättning om att genomföra EU:s skärpta klimatmål till 2030. Utöver att genomföra det skärpta 2030-målet behöver paketet bidra till en samhällsekonomiskt effektiv omställning mot ett klimatneutralt EU . Samtliga sektorer och medlemsstater behöver bidra till omställningen genom att i första hand minska utsläppen av växthusgaser. Regeringen ser sammantaget positivt på en kombination av prissättande styrmedel, standarder och åtaganden för minskade växthusgasutsläpp men är kritisk till bindande mål för ambitionsökningen inom LULUCF och beräkningsmodellen för dess ansvarsfördelning. Omfattande medel finns redan avsatta till klimatomställningen via EU-budgeten och återhämtningsinstrumentet och regeringen ser därför inte behov av ytterligare budgetära mekanismer. Regeringen välkomnar att kommissionen föreslår en övergripande översyn och skärpning av EU ETS. Regeringen välkomnar en skärpning av den linjära reduktionsfaktorn, och ser positivt på att en sådan skärpning kombineras med en engångssänkning av utsläppstaket, liksom att reglerna för marknadsstabilitetsreserven skärps. EU ETS bör kompletteras med bindande mål för att säkerställa att koldioxidintensiteten för den el som används medlemsstaterna minskar. Staterna har stort inflytande elkonsumtionens koldioxidavtryck. För att skärpningar i EU ETS ska accepteras är det viktigt att arbetet drivs framåt i alla medlemsstater. Regeringen anser att EU ETS behöver ta hänsyn till låg- och nollutsläppstekniker och inte missgynna anläggningar som fasar ut sina växthusgasutsläpp. Det bör även tydliggöras att förbränning av avfall ska ingå i systemet.