uprotokoll · H8A1MJU46p · 2021-05-18 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2020/21:46 Fråga om medgivande till deltagande på distans Utskottet medgav deltagande på distans för följande ordinarie ledamöter och suppleanter: (C), (M), (S), (S), (M), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (C), (S), Kopparklint (M), (SD), (C), (KD) (V) och (C). Tre tjänstemän vid miljö- och jordbruksutskottets kansli närvarade på distans. Generaldirektör och enhetschef lämnade på distans bedömning med anledning av utskottets beredning av regeringens proposition 2020/21:134 Förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter. Utskottet justerade protokollen 2020/21:44 och 2020/21:45. Inbjudan till Food and () konferens den 14– En inbjudan om att ingå i den svenska delegationen vid den 14–(virtuellt) anmäldes. Beslut om deltagande fattas av utskottet . Förslag om utskottsinitiativ om vattendirektivets påverkan och problematiska implementering (C) C-ledamöterna föreslog att utskottet skulle ta ett initiativ om vattendirektivets påverkan och problematiska implementering, se bilaga 2. (C) föreslog att landsbygdsminister ska kallas till utskottet för att svara på frågor om förkortad vintertidsjakt på bl.a. ripa. Utskottet beslutade att låta presidiet hantera den fortsatta planeringen av frågan. Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET § 2–4 § 6–7 (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande avslutades samrådet för de fem vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram. Åtgärdsprogrammen är en sammanställning av de åtgärder som ska vidtas under vattendirektivets sista cykel, , och handlar om åtgärder för att bland annat minska övergödning, åtgärda vattenhinder mm. Om de föreslagna åtgärdsprogrammen fastställs i sin nuvarande form innebär det mångmiljardbelopp för kommuner och enskilda att uppgradera VA-system, för vattenkraftsägare att riva ut eller vidta kostsamma åtgärder för att kunna fortsätta sin verksamhet. Även för lantbrukets del riskerar dessa åtgärder att bli mycket kostsamma och gå emot de av klubbade målen för en svensk livsmedelsstrategi som säger att livsmedelsproduktionen ska öka och att konkurrenskraften och lönsamheten ska stärkas. I ett stort antal scenariobeskrivningar och strategier som kommit visas också på det enorma elbehov som finns för de kommande decennierna. Regeringen har gått ut med att vi måste planera för en fördubbling. Att i det läget riskera både stora mängder energi och effekt ifrån vattenkraften är djupt problematiskt. Vattens effekt är avgörande för att inkorporera större mängd variabel kraft och den politiska inriktningen är tydligt fastslagen i om att vattenkraftens effekt ska värnas och höjas. I Vattenförvaltningsförordningen (VF) (2204:660) står att för en viss vattenförekomst ska besluta om mindre stränga kvalitetskrav om det är omöjligt eller medför orimliga kostnader att uppnå de strängare kraven, om de samhällsekonomiska behov som verksamheten fyller inte utan orimliga kostnader kan tillgodoses på ett sätt som är väsentligt bättre för miljön eller att alla möjliga åtgärder vidtas för att med hänsyn till verksamhetens karaktär uppnå bästa möjliga status. I regeringens proposition 2017/18:243 ”Vattenmiljö och vattenkraft” skriver regeringen att ”Ramdirektivets möjligheter till undantag och lägre ställda krav ska utnyttjas fullt ut”. Det är också något som ställt sig bakom i beslutet . Trots det har svenska myndigheter endast klassat av vattenförekomsterna som kraftigt modifierade. I EU som helhet är siffan mer än 4 gånger så hög. Våra grannländer har betydligt större andel och exempelvis har klassat av sina floder som kraftigt modifierade. I ramdirektivet för vatten och tillhörande vägledningar på EU-nivå finns väl beskrivna processer för hur regelverket kring kraftigt modifierade vatten och undantag ska tillämpas. Svenska myndigheter gör dock i flera avseenden egna och enligt vår uppfattning felaktiga tolkningar av dessa processer som försvårar tillämpningen. Vattenmyndigheterna nyttjar inte de möjligheter som ges. Istället saknar Vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram i vattendirektivets sista cykel beslut om mindre stränga krav för vattenförekomster som inte kan uppnå god status på grund av jordbrukets påverkan. Vattenmyndigheterna anser att det saknas tillräckligt tydlig vägledning från Havs- och vattenmyndigheten. anger Havs- och vattenmyndigheten att tillräcklig vägledning givits till Vattenmyndigheterna. Inte heller den översyn av de så kallade HARO-värdena som skulle göras för att minska risken för utrivningar ledde till något resultat, eller ens besvarade den oron som finns. har gjort inledande bedömningar av ett antal vattendrag. De bedömda kostnaderna för miljöanpassning av vattenkraften har ett mycket stort spann. Mellan 0,5-7,9 miljarder. Det är då endast ett fåtal vattendrag som är bedömda. Bedömningen om kostnader som gjordes i lagstiftningen var 10 miljarder totalt i samtliga vattendrag, vilket också ligger till grund för den finansieringslösning som vattenkraftsbranschen möjliggjort. De bedömningarna gjordes utifrån att alla undantag skulle nyttjas och antalet utrivningar skulle minimeras. Så har, som vistats ovan, inte skett. Miljöåtgärders kostnader och nyttor måste bedömas platsspecifikt eftersom robusta samband mellan kostnader och lätt mätbara parametrar saknas. Detsamma gäller kopplingen mellan hydromorfologi och de biologiska kvalitetsfaktorerna som ska vara styrande i normsättningen.I stället för platsspecifika nytto-/och kostnadsbedömningar gör vattenmyndigheten schablonmässiga och generaliserade antaganden och bedömningar, vilket både strider mot regelverket och propositionen samt dessutom riskerar att tvinga fram dyra och verkningslösa miljöåtgärder. I vissa fall kan åtgärderna till och med bli direkt kontraproduktiva. Platsspecifik nyttoanalys saknas dessutom helt i samrådsmaterialet. I stället har vattenmyndigheten använt normuppfyllnad som ett axiom för nytta. På den övergripande nivån refererar man till generella betalningsviljestudier som är både är osäkra och som saknar relevans. När olika myndigheter gör olika tolkningar, eller inte lever upp till de politiska inriktningsbesluten krävs politiskt ledarskap. Regeringen måste därför tydliggöra hur 4 kap. 10 § VF ska tillämpas samt säkerställa att Vattenmyndigheterna följer beslut om att nyttja alla möjliga undantag. Att regeringen tydliggör att hur 4 kap. 10 § VF ska tillämpas Att regeringen överprövar vattenmyndigheternas fem åtgärdsförslag för att säkerställa en god balans mellan samhällsekonomisk kostnad och miljömässig nytta som ligger i linje med beslut om ”Vattenmiljö och vattenkraft” samt livsmedelsstrategins mål . Att regeringen ska säkerställa att HARO-värdena ligger mer i linje med den förstudie som gjordes och att dessa inte leder till utrivningar av vattenkraft av ekonomiska skäl. Att regeringen säkerställer att de miljöanpassningar som sker inte går ut över möjligheten att öka effekten i befintlig vattenkraft. Att regeringen säkerställer att platsspecifika bedömningar kring alla nyttor och konsekvenser görs med beräkningsgrunder som är vedertagna, transparenta och att detta görs i samråd med berörda aktörer.