uprotokoll · H9A1MJU24p · 2021-12-16 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2021/22:24 Sammanträde vid arbetsplenum Utskottet beslutade att sammanträda som arbetsplenum i kammaren . Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet överlade med klimat- och miljöminister om Rådets dagordningspunkt 3. Förslag till ny förordning om batterier Rådets dagordningspunkt 4. Klimaträttsakterna i Fit for 55 Rådets dagordningspunkt 5. Underlaget utgjordes av en översänd kommenterad dagordning se (bilaga 2). Klimat- och miljöministern redogjorde för regeringens ståndpunkter. M-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkt på rådets dagordningspunkt 3 (bilaga 3). M-, SD-, C-, V-, KD- och MP-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkter på rådets dagordningspunkt 4 (bilaga 3). SD- och MP-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkter på rådets dagordningspunkt 5 (bilaga 3). Ordförande konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkter. Denna paragraf förklarades justerad. Strategisk plan för den gemensamma jordbrukspolitiken Landsbygdsminister , , med medarbetare informerade om den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Utskottet justerade protokoll 2021/22:22 och 2021/22:23. Brott mot djur (MJU12) Utskottet inledde beredningen av proposition 2021/22:12 och motioner. Inkomna skrivelser Fyra inkomna skrivelser enligt bilaga 4 anmäldes och lades till handlingarna. Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET § 4–7 (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande Rådets dagordningspunkt 3. Förslag till ny förordning om batterier Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen avser framföra de ståndpunkter som tidigare förankrats i , bl.a. gällande farliga ämnen och vikten av en hållbar värdekedja för batterier. Inlägget kommer inriktas på att bibehålla den höga klimat- och miljöambitionen samt vikten av att lagstiftningen kommer på plats, givet de stora investeringar som görs i inom elektrifieringen av transportsektorn och etableringen av en batteriindustri i EU. Regeringen avser även ta upp att reglering av farliga ämnen bör göras i Reach-förordningen samt att batterier för lätta transporter bör utgöra en egen kategori, med separata insamlingsmål. Rådets dagordningspunkt 4. Klimaträttsakterna i Fit for 55 Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar att ordförandeskapet har presenterat framstegsrapporter för de enskilda rättsakterna såväl som för ”Fit for 55”-paketet i stort. Det är centralt att EU antar ett ambitiöst, kostnadseffektivt och samstämmigt paket i linje med 1,5- gradersmålet och klimatneutralitet , där utsläppsmålet till 2030 utgör ett golv snarare än ett tak. Regeringen delar kommissionens bedömning att klimatomställningen behöver beakta rättvise- och solidaritetsaspekter, som ingen lämnas utanför. anser regeringen att medlemsstaterna som har haft eller har en högre omställningstakt i EU inte ska missgynnas eller förutsättas kompensera mindre ambitiösa medlemsstater. Regeringen välkomnar att kommissionen föreslår en övergripande översyn och skärpning av EU ETS. Regeringen välkomnar en skärpning av den linjära reduktionsfaktorn, och ser positivt på att en sådan skärpning kombineras med en engångssänkning av utsläppstaket, liksom att reglerna för marknadsstabilitetsreserven skärps. Regeringen anser att EU ETS behöver ta hänsyn till låg- och nollutsläppstekniker och inte missgynna ambitiösa verksamhetsutövare som fasar ut sina växthusgasutsläpp. Det bör även tydliggöras att förbränning av avfall ska ingå i systemet. Regeringen ser positivt på användningen av utsläppshandel för att kostnadseffektivt minska växthusgasutsläppen, och välkomnar inriktningen att införa ett utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader. Det behöver säkerställas att ett sådant system utformas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt och innebär en ambitionshöjning jämfört med dagens regleringar, för att alla medlemsstater ska nå klimatneutralitet till 2050. Vidare behöver EU:s samlade klimatpolitik ge möjlighet för länder att genom nationella mål och styrmedel gå före i och skynda på klimatomställningen i EU. Det är viktigt att undvika ineffektiva dubbelregleringar. En effektiv klimatpolitik bygger på att nationella åtgärder går hand i hand med åtgärder på EU-nivå. Systemet ska vara praktiskt genomförbart med en rimlig administrativ börda för företag och myndigheter, som oönskade effekter för de sektorer som ingår i EU ETS undviks. Regeringens preliminära bedömning är att kommissionens förslag till nytt utsläppshandelssystem har förutsättningar att uppfylla dessa kriterier. Regeringen välkomnar skärpningen av EU:s ansvarsfördelningsförordning och att samtliga medlemsstater ska bidra i ambitionsökningen. Förordningen bör även främja ökad konvergens i klimatarbetet då samtliga medlemsstater kommer behöva nå mycket låga utsläppsnivåer till 2050. Regeringen framhåller att flexibiliteter i systemet måste utformas så att miljöintegriteten upprätthålls och att klimatmålets uppfyllelse inte äventyras. Regeringen stödjer LULUCF-förordningens målsättning om 310Mton under förutsättning att ambitionsfördelningen fördelas på ett sätt som reflekterar den klimatnytta särskilt skogsrika länder bidrar med genom en stor sänka och förnybara material och bränslen. Regeringen anser att sektorns långsiktiga klimatnytta och långa ledtider bättre bör beaktas i förordningens utformning. Regeringen konstaterar vidare att de minskningar som gjorts på EU-nivå i skogarnas netto-kolinbindning det inte främst beror på minskad kolinbindning i . bör därför inte få ett oproportionerligt högt åtagande för att kompensera för minskade upptag i andra länder. Regeringen är kritisk till den föreslagna beräkningsmodellen för medlemsstaternas åtagande och ifrågasätter att kommissionens föreslagna metodik är lämplig för att uppnå EU:s mål. Förslaget måste ta hänsyn till att produkter från skogen genom substitution bidrar till att minska utsläppen från fossila källor. Givet de stora osäkerheterna och de långa ledtiderna i sektorn är regeringen kritisk till bindande mål för ökade kolsänkor och dess föreslagna ansvarsfördelning. Lagstiftningen får inte utformas så att det kompenserar för lägre ambitioner i andra medlemsstater eller inom andra sektorer. Regeringen konstaterar vidare att beräkningsgrunden i LULUCF-översynen utgår från data som överskattar kolsänka, vilket innebär att det åtagande som tilldelats blir oproportionerligt högt. Regeringen konstaterar därtill att skogspolitiken är nationell kompetens och att utformning av nya förslag måste vara i linje med ett hållbart aktivt skogsbruk. Regeringen anser att det svenska åtagandet ska sänkas till en nivå som möjliggör det vi nationellt bedömer som en långsiktigt hållbar avverkningsnivå. Regeringen anser att inrättandet av en utvidgad marksektor som också innefattar utsläpp från jordbrukssektorn kan vara möjligt för perioden och avser analysera detta vidare. Regeringen anser dock att det territoriella ansvaret för utsläppen från sektorn ska bibehållas och att samtliga medlemsstater måste bidra till omställningen. Regeringen ser därför betydande risker i att eftersträva klimatneutralitet i en specifik sektor på EU-nivå och framhåller att ett eventuellt klimatneutralitetsmål för en utvidgad marksektor snarare bör sättas på medlemsstatsnivå. Om klimatneutralitets-målet sätts på EU-nivå är regeringen skeptisk mot en utvidgad marksektor. Regeringen välkomnar en revidering av EU-målen för koldioxidutsläpp från lätta fordon, men anser att kommissionens förslag till EU-mål om nollutsläpp i nya lätta fordon bör tidigareläggas till tidigast . Ett EU-mål om nollutsläpp skulle underlätta uppfyllandet av EU:s klimatmål samt nationella luft- och klimatmål. Dessutom skulle det frigöra biodrivmedel till andra delar av transportsektorn och till andra sektorer. I transportsektorns klimatomställning inom ramen för ”Fit for 55” behöver livscykelperspektiv och samlad miljönytta beaktas. Därtill krävs utökad laddinfrastruktur i medlemsländerna. Omfattande medel finns redan avsatta till klimatomställningen via EU-budgeten och återhämtningsinstrumentet. Regeringen ser därför inte behov av ytterligare budgetära mekanismer och är kritisk till den föreslagna sociala klimatfonden. Om en fond ska införas måste åtgärder inom fonden vara ändamålsenliga, effektiva och inte överlappa med andra utgifter. Finansiering ska ske genom utgiftsminskningar inom andra områden. En eventuell ny fond bör ligga inom budgetramens tak och vara tidsbegränsad till innevarande fleråriga budgetram. Regeringen anser att det antagna systemet för egna medel fungerar väl, och ser inget behov av att ändra det. Rådets dagordningspunkt 5. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar den övergripande visionen om hälsosamma och resilienta mark- och jordekosystem inom EU till 2050. Regeringen värnar om subsidiaritetsprincipen och om vikten av att respektera olika nationella och lokala förutsättningar, inklusive de ansträngningar som redan gjorts och medlemsstaternas olika utgångspunkter. Regeringens utgångspunkt är att jordfrågorna i huvudsak är nationell kompetens med begränsad gränsöverskridande betydelse och ser därför generellt att utrymmet för EU-lagstiftning inom området är begränsat och kommer att i det fortsatta arbetet bevaka att förslag som läggs respekterar kompetensfördelningen i fördraget, subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen. Eftersom strategin i flera fall refererar till målsättningar som beslutats i andra processer avser regeringen på mötet föra fram att det är viktigt med tydlighet i det fortsatta arbetet för att undvika oklarheter och dubbelarbete. Rådets dagordningspunkt 3. Förslag till ny förordning om batterier M-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Angående den nya förordningen om batterier anser att det är viktigt att den nya förordningen inte leder till att det uppstår sektorspecifika regler för due diligence utan att detta bör hanteras i ett enhetligt system, samt att kommande standarder för batterier bör harmonisera med de globala standarder som är under utveckling. Vi anser att eventuella övergångsbestämmelser i avvaktan på sådana enhetliga system och globala standarder bör avvecklas till förmån för dessa. Rådets dagordningspunkt 4. Klimaträttsakterna i Fit for 55 M-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Angående klimaträttsakterna i lagstiftningspaketet Fit for 55 vill framföra: Vi invänder mot regeringens förslag till ståndpunkt vad gäller LULUCF-förordningens målsättning om 310 Mton. Vi bedömer den som alltför hög och den riskerar att medföra omfattande restriktioner för bland annat skogsbruket. Målnivån är dessutom högre än vad den europeiska klimatlagen anger att LULUCF-sektorns bidrag till unionens klimatmål 2030 ska vara, vilket enligt lagen uppgår till 225 Mton. efterfrågar därför en beskrivning av bakgrunden till målnivån samt en konsekvensutredning. noterar vidare att regeringen instämmer i att en engångssänkning av utsläppstaket bör ske på ett sätt som säkerställer europeisk konkurrenskraft, och att förslaget därmed behöver analyseras ytterligare. Vi noterar även att regeringen är enig med att utsläppsmålet för lätta fordon måste åtföljas av krav på utbyggnad av laddinfrastruktur och ren elproduktion inom hela EU, samt att livscykelperspektiv och samlad miljönytta behöver beaktas i transportsektorns klimatomställning. förväntar sig att regeringen återkommer med en uppdaterad ståndpunkt som återspeglar dessa två tillägg. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Utöver de tidigare lämnade avvikande ståndpunkterna som kan kopplas till klimaträttsakterna och som fortfarande står bakom vill vi anföra följande: ”Regeringen skriver i sin ståndpunkt att man är kritisk till den föreslagna sociala klimatfonden. Från sida önskar vi att går fram med ett tydligt motstånd med en formulering om att avvisar inrättandet av den sociala klimatfonden. Regeringen presenterar i förslaget till svensk ståndpunkt en positionsförändring vad gäller EU ETS för vägtransporter och byggnader där förslagen numera välkomnas istället för att enbart noteras. ser emellertid omfattande oklarheter och stor osäkerhet med förslaget varför vi menar att formuleringen i ståndpunkten fortsatt bör vara att noterar förslagen. Konsekvenserna för svensk del är svåra att analysera varför det också blir svårt att uttala sig kring hur detta kommer att påverka .” C-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Regeringen välkomnar att ordförandeskapet har presenterat framstegsrapporter för de enskilda rättsakterna såväl som för ”Fit for 55”-paketet i stort. Det är centralt att EU antar ett ambitiöst, kostnadseffektivt och samstämmigt paket i linje med 1,5- gradersmålet och klimatneutralitet , där utsläppsmålet till 2030 utgör ett golv snarare än ett tak. Regeringen delar kommissionens bedömning att klimatomställningen behöver beakta rättvise- och solidaritetsaspekter, som ingen lämnas utanför. anser regeringen att medlemsstaterna som har haft eller har en högre omställningstakt i EU inte ska missgynnas eller förutsättas kompensera mindre ambitiösa medlemsstater. Det bör istället löna sig att gå före och utveckla och applicera spjutspetsteknik. Regeringen välkomnar att kommissionen föreslår en övergripande översyn och skärpning av EU ETS. Regeringen välkomnar en skärpning av den linjära reduktionsfaktorn, och ser positivt på att en sådan skärpning kombineras med en engångssänkning av utsläppstaket, liksom att reglerna för marknadsstabilitetsreserven skärps. Regeringen anser att EU ETS behöver ta hänsyn till låg- och nollutsläppstekniker och inte missgynna ambitiösa verksamhetsutövare som fasar ut sina växthusgasutsläpp. Det bör även tydliggöras att förbränning av avfall ska ingå i systemet. Regeringen ser positivt på användningen av utsläppshandel för att kostnadseffektivt minska växthusgasutsläppen, och välkomnar inriktningen att införa ett utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader. Det behöver säkerställas att ett sådant system utformas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt och innebär en ambitionshöjning jämfört med dagens regleringar, för att alla medlemsstater ska nå klimatneutralitet till 2050. Vidare behöver EU:s samlade klimatpolitik ge möjlighet för länder att genom nationella mål och styrmedel gå före i och skynda på klimatomställningen i EU. Det är viktigt att undvika ineffektiva dubbelregleringar. En effektiv klimatpolitik bygger på att nationella åtgärder går hand i hand med åtgärder på EU-nivå. Systemet ska vara praktiskt genomförbart med en rimlig administrativ börda för företag och myndigheter, som oönskade effekter för de sektorer som ingår i EU ETS undviks. Regeringens preliminära bedömning är att kommissionens förslag till nytt utsläppshandelssystem har förutsättningar att uppfylla dessa kriterier. Regeringen välkomnar att Innovationsfonden ökar i storlek men kommer att vara drivande för en ytterligare förstärkning av fonden jämfört med kommissionens förslag. Regeringen välkomnar skärpningen av EU:s ansvarsfördelningsförordning och att samtliga medlemsstater ska bidra i ambitionsökningen. Förordningen bör även främja ökad konvergens i klimatarbetet då samtliga medlemsstater kommer behöva nå mycket låga utsläppsnivåer till 2050. Regeringen framhåller att flexibiliteter i systemet måste utformas så att miljöintegriteten upprätthålls och att klimatmålets uppfyllelse inte äventyras. Regeringen stödjer LULUCF-förordningens målsättning om 310Mton under förutsättning att ambitionsfördelningen fördelas på ett sätt som reflekterar den klimatnytta särskilt skogsrika länder bidrar med genom en stor sänka och förnybara material och bränslen. Regeringen anser att sektorns långsiktiga klimatnytta och långa ledtider bättre bör beaktas i förordningens utformning. För att beakta skogens unika kretslopp som medför en rad naturliga fluktuationer som står utanför vår kontroll bör målen vara indikativa, som erkänner en viss felmarginal. Regeringen konstaterar vidare att de minskningar som gjorts på EU-nivå i skogarnas netto-kolinbindning det inte främst beror på minskad kolinbindning i . bör därför inte få ett oproportionerligt högt åtagande för att kompensera för minskade upptag i Regeringen är kritisk till den föreslagna beräkningsmodellen för medlemsstaternas åtagande och ifrågasätter att kommissionens föreslagna metodik är lämplig för att uppnå EU:s mål. Förslaget måste ta hänsyn till att produkter från skogen genom substitution bidrar till att minska utsläppen från fossila källor. Givet de stora osäkerheterna och de långa ledtiderna i sektorn är regeringen kritisk till bindande mål för ökade kolsänkor och dess föreslagna ansvarsfördelning. Lagstiftningen får inte utformas så att det kompenserar för lägre ambitioner i andra medlemsstater eller inom andra Regeringen konstaterar vidare att beräkningsgrunden i LULUCF översynen utgår från data som överskattar kolsänka, vilket innebär att det åtagande som tilldelats blir oproportionerligt högt. Regeringen konstaterar därtill att skogspolitiken är nationell kompetens och att utformning av nya förslag måste vara i linje med ett hållbart aktivt skogsbruk. Regeringen anser att det svenska åtagandet ska sänkas till en nivå som möjliggör det vi nationellt bedömer som en långsiktigt hållbar avverkningsnivå. Regeringen anser att inrättandet av en utvidgad marksektor som också innefattar utsläpp från jordbrukssektorn kan vara möjligt för perioden och avser analysera detta vidare. Regeringen anser dock att det territoriella ansvaret för utsläppen från sektorn ska bibehållas och att samtliga medlemsstater måste bidra till omställningen. Regeringen ser därför betydande risker i att eftersträva klimatneutralitet i en specifik sektor på EU nivå och framhåller att ett eventuellt klimatneutralitetsmål för en utvidgad marksektor snarare bör därför måste sättas på medlemsstatsnivå. Om klimatneutralitets målet sätts på EU-nivå är regeringen skeptisk mot en utvidgad marksektor. Regeringen välkomnar en revidering av EU-målen för koldioxidutsläpp från lätta fordon, men anser att kommissionens förslag till EU-mål om nollutsläpp i nya lätta fordon bör tidigareläggas till tidigast . Ett EU-mål om nollutsläpp skulle underlätta uppfyllandet av EU:s klimatmål samt nationella luft- och klimatmål. Dessutom skulle det frigöra biodrivmedel till andra delar av transportsektorn och till andra sektorer. I transportsektorns klimatomställning inom ramen för ”Fit for 55” behöver livscykelperspektiv och samlad miljönytta beaktas. Därtill krävs utökad laddinfrastruktur i medlemsländerna. Hållbara biodrivmedel kan fortsatt spela en viktig roll för att minska transportsektorns utsläpp . Omfattande medel finns redan avsatta till klimatomställningen via EU budgeten och återhämtningsinstrumentet. Regeringen ser därför inte behov av ytterligare budgetära mekanismer och är kritisk till den föreslagna sociala klimatfonden. Om en fond ska införas måste åtgärder inom fonden vara ändamålsenliga, effektiva och inte överlappa med andra utgifter. Finansiering ska ske genom utgiftsminskningar inom andra områden. En eventuell ny fond bör ligga inom budgetramens tak och vara tidsbegränsad till innevarande fleråriga budgetram. Regeringen anser att det antagna systemet för egna medel fungerar väl, och ser inget behov av att ändra det. Då sociala klimatfonden är sammankopplad med EU ETS behöver eventuella ambitionsminskningar i lagförslaget innebära att fonden justeras nedåt. I regel bör inte intäkterna i EU ETS tillföras den sociala klimatfonden, utan ska användas för utsläppsminskande åtgärder. V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: har lämnat en avvikande ståndpunkt gentemot regeringens i förhållande till Fit-for-55. Den avvikande ståndpunkten kvarstår och kan sammanfattas som följande. För förordningen om lätta fordon vill se att delmålet till 2025 skärps och att nollutsläppskravet ska tidigareläggas och inte som tidigast . Vi välkomnar den ökade ambitionen för LULUCF förordningen och vi delar inte regeringens ståndpunkt att de åtaganden som läggs på skulle vara för höga utan vill se högre ambitioner. Tillskillnad från regeringen är också positiva till ett bindande mål för ökade kolsänkor. Vi anser också att regeringen i sin ståndpunkt tydligare behöver ha med att målet är ett hållbart skogsbruk. Målen måste också uppnås helt och hållet inom unionen och utan att tillgodoräknande av sänker eller krediter/flexibla mekanismer. Gällande ESR ställer vi oss frågande till regeringens ståndpunkt till flexibiliteten mellan sektorer. Vi ser att det finns risker med ett system som i för hög utsträckning förlitar sig på flexibilitetsmekanismer och delar därför inte regeringens slutsats att det behöver vara full flexibilitet från ESR till LULUCF. Vi anser att EU ETS ska reformeras så att priset på utsläpp avsevärt ökar och att antalet utsläppsrätter fortare försvinner ur systemet. Vi välkomnar den höjda ambitionen men behövt en skärpning om till 2030 för att kunna leverera utsläppsminskningar i linje med . Den årliga minskningstakten av utsläppstakten behöver öka ytterligare, kommissionen föreslår 117 miljoner, vår bedömning är att ståndpunkt borde föreslå det dubbla. Vi anser att ståndpunkt borde vara en ordentlig utvärdering av införandet av vägtransporter och byggnader i ETS så att införandet inte gör att nationella initiativ äventyras. Vi motsätter oss en utvidgning av EU ETS till sjöfarten. KD-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: KD vidhöll sin tidigare avvikande ståndpunkt från . MP-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Regeringen välkomnar att ordförandeskapet har presenterat framstegsrapporter för de enskilda rättsakterna såväl som för ”Fit for 55”-paketet i stort. Det är centralt att EU antar ett ambitiöst, kostnadseffektivt och samstämmigt paket i linje med 1,5-gradersmålet och klimatneutralitet , där utsläppsmålet till 2030 utgör ett golv snarare än ett tak. I enlighet med det som bestämdes under COP 26 i , bör ordförandeskapet ta initiativ till skarpare klimatmål. För att ligga i linje med bästa möjliga vetenskap bör målet vara minst 65 till 2030 och nära noll 2040. Regeringen delar kommissionens bedömning att klimatomställningen behöver beakta rättvise- och solidaritetsaspekter, som ingen lämnas utanför. anser regeringen att medlemsstaterna som har haft eller har en högre omställningstakt i EU inte ska missgynnas eller förutsättas kompensera mindre ambitiösa medlemsstater. Regeringen välkomnar att kommissionen föreslår en övergripande översyn och skärpning av EU ETS. Regeringen välkomnar en skärpning av den linjära reduktionsfaktorn, och ser positivt på att en sådan skärpning kombineras med en engångssänkning av utsläppstaket, att den fria tilldelningen slopas, liksom att reglerna för marknadsstabilitetsreserven skärps. Regeringen anser att EU ETS behöver ta hänsyn till låg- och nollutsläppstekniker och inte missgynna ambitiösa verksamhetsutövare som fasar ut sina växthusgasutsläpp. Det bör även tydliggöras att förbränning av avfall ska ingå i systemet. Regeringen ser positivt på användningen av utsläppshandel för att kostnadseffektivt minska växthusgasutsläppen, och välkomnar inriktningen att införa ett utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader. Det behöver säkerställas att ett sådant system utformas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt och innebär en ambitionshöjning jämfört med dagens regleringar, för att alla medlemsstater ska nå klimatneutralitet till 2050, men ännu hellre nära nollutsläpp . Vidare behöver EU:s samlade klimatpolitik ge möjlighet för länder att genom nationella mål och styrmedel gå före i och skynda på klimatomställningen i EU. Det är viktigt att undvika ineffektiva dubbelregleringar. En effektiv klimatpolitik bygger på att nationella åtgärder går hand i hand med åtgärder på EU-nivå.