uprotokoll · H9A1MJU24p · 2021-12-16 00:00:00 — Systemet ska vara praktiskt genomförbart med en rimlig administrativ börda för företag och myndigheter, som oönskade effekter för de sektorer som ingår i EU ETS undviks. Regeringens preliminära bedömning är att kommissionens förslag till nytt utsläppshandelssystem har förutsättningar att uppfylla dessa kriterier. Regeringen välkomnar skärpningen av EU:s ansvarsfördelningsförordning och att samtliga medlemsstater ska bidra i ambitionsökningen. Förordningen bör även främja ökad konvergens i klimatarbetet då samtliga medlemsstater kommer behöva nå mycket låga utsläppsnivåer till 2050. Regeringen framhåller att flexibiliteter i systemet måste utformas så att miljöintegriteten upprätthålls och att klimatmålets uppfyllelse inte äventyras. Regeringen stödjer LULUCF-förordningens målsättning om 310Mton och vill se ett hållbart främjandearbete för att den totala sänkan ska kunna öka ytterligare. under förutsättning att ambitionsfördelningen fördelas på ett sätt som reflekterar den klimatnytta särskilt skogsrika länder bidrar med genom en stor sänka och förnybara material och bränslen. Regeringen anser att sektorns långsiktiga klimatnytta och långa ledtider bättre bör beaktas i förordningens utformning. Regeringen konstaterar vidare att de minskningar som gjorts på EU-nivå i skogarnas netto-kolinbindning det inte främst beror på minskad kolinbindning i . bör därför inte få ett oproportionerligt högt åtagande för att kompensera för minskade upptag i andra länder. Regeringen är kritisk till den föreslagna beräkningsmodellen för medlemsstaternas åtagande och ifrågasätter att kommissionens föreslagna metodik är lämplig för att uppnå EU:s mål. Förslaget måste ta hänsyn till att produkter från skogen genom substitution bidrar till att minska utsläppen från fossila källor. Givet de stora osäkerheterna och de långa ledtiderna i sektorn är regeringen kritisk positiv till bindande mål för ökade kolsänkor och dess föreslagna ansvarsfördelning. Lagstiftningen får inte utformas så att det kompenserar för lägre ambitioner i andra medlemsstater eller inom andra sektorer. Regeringen konstaterar vidare att beräkningsgrunden i LULUCF översynen utgår från data som överskattar kolsänka, vilket innebär att det åtagande som tilldelats blir oproportionerligt högt. Regeringen konstaterar därtill att skogspolitiken är nationell kompetens samt att klimatomställningen är ett gemensamt åtagande som påverkar alla sektorer. och att utformning av nya förslag måste vara i linje med ett hållbart aktivt skogsbruk. Regeringen anser att det svenska åtagandet ska sänkas till en nivå som möjliggör det vi nationellt bedömer som en långsiktigt hållbar avverkningsnivå. Regeringen anser att det är möjligt att öka kolsänkan i skog och mark, dock måste åtagandena vara proportionerliga medlemsländerna emellan. Utformning av nya förslag måste vara i linje med ett hållbart skogsbruk med aktiva naturvårdsinsatser i skogsmarkerna. Regeringen anser att inrättandet av en utvidgad marksektor som också innefattar utsläpp från jordbrukssektorn kan vara möjligt för perioden och avser analysera detta vidare. Regeringen anser dock att det territoriella ansvaret för utsläppen från sektorn ska bibehållas och att samtliga medlemsstater måste bidra till omställningen. betydande risker i att eftersträva klimatneutralitet i en specifik sektor på EU nivå och framhåller att ett eventuellt klimatneutralitetsmål för en utvidgad marksektor snarare bör sättas på medlemsstatsnivå. Om klimatneutralitets målet sätts på EU-nivå är regeringen skeptisk mot en utvidgad marksektor. Regeringen välkomnar en revidering av EU-målen för koldioxidutsläpp från lätta fordon, men anser att kommissionens förslag till EU-mål om nollutsläpp i nya lätta fordon bör tidigareläggas till 2025 tidigast . Ett EU-mål om nollutsläpp skulle underlätta uppfyllandet av EU:s klimatmål samt nationella luft- och klimatmål. Dessutom skulle det frigöra biodrivmedel till andra delar av transportsektorn och till andra sektorer. I transportsektorns klimatomställning inom ramen för ”Fit for 55” behöver livscykelperspektiv och samlad miljönytta beaktas. Därtill krävs utökad laddinfrastruktur i medlemsländerna. Omfattande medel finns redan avsatta till klimatomställningen via EU budgeten och återhämtningsinstrumentet. Regeringen ser därför inte behov av ytterligare budgetära mekanismer och är kritisk till den föreslagna sociala klimatfonden. Om en fond ska införas måste åtgärder inom fonden vara ändamålsenliga, effektiva och inte överlappa med andra utgifter. Finansiering ska ske genom utgiftsminskningar inom andra områden. En eventuell ny fond bör ligga inom budgetramens tak och vara tidsbegränsad till innevarande fleråriga budgetram. Regeringen anser att det antagna systemet för egna medel fungerar väl, och ser inget behov av att ändra det. Rådets dagordningspunkt 5. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: anser att den svenska ståndpunkten bör omformuleras på så sätt att regeringen noterar den övergripande visionen istället för att välkomna den samt att det tydligare understryks att jordfrågorna är nationell kompetens genom att ”i huvudsak” stryks. MP-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Regeringen välkomnar den övergripande visionen om hälsosamma och resilienta mark- och jordekosystem inom EU till 2050. Regeringen värnar om subsidiaritetsprincipen och om vikten av att respektera olika nationella och lokala förutsättningar, inklusive de ansträngningar som redan gjorts och medlemsstaternas olika utgångspunkter. Regeringens utgångspunkt är att jordfrågorna både är EU-kompetens och nationell kompetens med begränsad gränsöverskridande betydelse och ser därför generellt att utrymmet för EU-lagstiftning inom området är begränsat och kommer att i det fortsatta arbetet bevaka att förslag som läggs respekterar kompetensfördelningen i fördraget, subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen. Bördiga jordar och frisk mark är viktigt för att EU ska kunna nå sina klimatmål och sina mål för biologisk mångfald enligt den europeiska gröna given. Eftersom strategin i flera fall refererar till målsättningar som beslutats i andra processer avser regeringen på mötet föra fram att det är viktigt med tydlighet i det fortsatta arbetet för att undvika oklarheter och dubbelarbete.