uprotokoll · H8A1MJU35p · 2021-03-18 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2020/21:35 Fråga om medgivande till deltagande på distans Utskottet medgav deltagande på distans för följande ordinarie ledamöter och suppleanter: (C), (M), (S), (S), (M), (SD), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (C), (S), Kopparklint (M), (SD), (KD) och (C). Tre tjänstemän från miljö- och jordbruksutskottets kansli var uppkopplade på distans. En tjänsteman från var uppkopplad på distans under punkt 2. Jordbruks- och fiskeråd 22– Utskottet överlade med landsbygdsminister , Närings-departementet, som tillsammans med medarbetare vid deltog på distans om: Rådets dagordningspunkt 4. Rådets förordning med ändring av förordningen (EU) 2021/92 avseende vissa fiskemöjligheter i unions- och icke-unionsvatten Rådets dagordningspunkt 5. Beredskap avseende fytosanitära åtgärder för att skydda mot växtskadegörare som hotar jordbruket Rådets dagordningspunkt 6. Användning av biologiska bekämpningsmedel (makroorganismer) mot växtskadegörare Rådets dagordningspunkt 7. Utarbetande av strategiska CAP-planer Rådets dagordningspunkt 8. Reformpaketet för CAP efter 2020 Underlaget utgjordes av en översänd kommenterad dagordning (bilaga 2). Landsbygdsministern redogjorde för regeringens ståndpunkter. M-, C- och L-ledamöterna lämnade kompletterande textförslag till den svenska ståndpunkten under dagordningspunkt 5 (bilaga 3). Landsbygdsministern åtog sig att arbeta in dessa textförslag i den svenska ståndpunkten och återkomma med en utvecklad ståndpunkt till sammanträde . Ordförande konstaterande att det med detta åtagande fanns stöd för regeringens ståndpunkter. Landsbygdsminister med medarbetare lämnade under övriga punkter på rådsdagordningen information inför Jordbruks- och fiskeråd 22–. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet justerade protokoll 2020/21:33. Kommissionens förslag till och rådets förordning (EU) 2017/625 vad gäller offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeländer till unionen för att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel Utskottet upptog till behandling subsidiaritetsprövningen av COM(2021) 108. Utskottet ansåg att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Denna paragraf förklarades justerad. Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET § 2–5 (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande Överläggning utifrån kommenterad dagordning till Jordbruks- och fiskeråd 22– Rådets dagordningspunkt 4. Rådets förordning med ändring av förordningen (EU) 2021/92 avseende vissa fiskemöjligheter i unions- och icke-unionsvatten Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. När det gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning (MSY), att den gemensamma fiskeripolitikens mål om landningsskyldighet möjliggörs, att den vetenskapliga rådgivningen och försiktighetsansatsen utgör grunden för besluten och att de fleråriga planerna ska tillämpas och att kommissionen ska sträva efter att uppnå detta vad gäller fiskemöjligheter som beslutas med tredje länder. Rådets dagordningspunkt 5. Beredskap avseende fytosanitära åtgärder för att skydda mot växtskadegörare som hotar jordbruket Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att ett hållbart växtskyddsarbete är en förutsättning för att svensk växtodling ska hävda sig i den internationella konkurrensen. Även om klimatförhållandena i innebär fördelar ur ett växtskyddsperspektiv är utmaningarna inom växtskyddsområdet stora. Klimatförändringar, ett utökat resande och växande global handel ökar risken för att nya växtskadegörare introduceras men också att angreppen av redan etablerade växtskadegörare inträffar tidigare och ökar i omfattning. Därför anser regeringen att det behövs effektiva och hållbara förebyggande åtgärder och bekämpningsåtgärder såväl för etablerade som nya växtskadegörare. Rådets dagordningspunkt 6. Användning av biologiska bekämpningsmedel (makroorganismer) mot växtskadegörare Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen stödjer ansträngningarna att öka harmoniseringen av hanteringen av biologiska bekämpningsmedel inom EU i syfte att uppnå en ökad och säker användning av biologiska bekämpningsmedel som inte medför negativ påverkan på miljön. Regeringen vill dock poängtera att en ökad harmonisering inte nödvändigtvis behöver inkludera en gemensam lagstiftning. Rådets dagordningspunkt 7. Utarbetande av strategiska CAP-planer Förslag till svensk ståndpunkt: Arbetet med att utforma strategiska plan för CAP bedrivs med målsättningen att överlämna ett förslag till strategisk plan till kommissionen . Det är viktigt att det finns tillräcklig tid för att utarbeta en bra strategisk plan som är väl förankrad och som kan bidra till ökad hållbarhet och stärkt lönsamhet i jordbruket. Därför är det viktigt att en överenskommelse om CAP nås så att tidplanen för arbetet med den strategiska planen kan hållas. Regeringen anser att godkännande av strategiska planer ska baseras på innehållet i den gemensamma lagstiftningen. Kommissionens rekommendationer är av icke-bindande karaktär och utgör ingen legal grund för godkännandet av strategiska planer. Rådets dagordningspunkt 8. Reformpaketet för CAP efter 2020 Förslag till svensk ståndpunkt: Vägledande principer för regeringen i förhandlingarna om CAP är totalt väsentligt minskade utgifter, marknadsorientering, stärkt konkurrenskraft och lika konkurrensvillkor, stärkta miljö- och klimatambitioner, mer fokus på resultat samt förenkling. Förordningen om strategiska planer Miljö- och klimatåtgärder i CAP och grundvillkor för att få stöd (den gröna arkitekturen) Rådets och positioner om öronmärkning av miljö- och klimatåtgärder i pelare I innebär båda en kraftigt höjd ambitionsnivå för miljö och klimat vilket är en prioritering för regeringen. Regeringen är öppen för kompromisser som leder till en höjd ambition på miljö- och klimatområdet även jämfört med rådets position. Regeringen anser att det är viktigt att arbeta för regelverk som ger medlemsstaterna tillräcklig flexibilitet och minimerar risken för att förlora medel. Regeringen anser att rådets position ökar förutsättningen för en effektiv tillämpning av grundvillkoren, där miljö- och klimatnytta överstiger de administrativa kostnaderna och där medlemsstaterna har möjlighet att anpassa utformningen till regionala förhållanden. Regeringen anser att det är särskilt viktigt att GAEC2 7 (krav på växttäcke) kan anpassas till nordiskt klimat och att skogsundantagen i GAEC 9 (icke-produktiva element för förbättring av biologisk mångfald) fortsatt kan tillämpas. Regeringen anser att det är viktigt med goda arbetsvillkor för anställda i livsmedelskedjan och primärproduktionen i EU. Regeringen anser dock att en eventuell inkludering av arbetsrättsliga frågor och en social dimension i CAP måste vara förenlig med den svenska arbetsmarknadsmodellen och respektera nationell kompetens. Regeringen bedömer att en inkludering av arbetsrätt i konditionaliteten skulle vara svår att förena med den svenska arbetsmarknadsmodellen. Utöver det är konditionaliteten redan alltför komplex och bör därför inte utökas. Regeringen anser att en möjlig kompromiss med parlamentet vore att stödja ordförandeskapets förslag att införliva åtgärder för att stärka den sociala dimensionen i målen för CAP inom ramen för den strategiska planen, swot-analys och behovsanalys samt genom åtgärder i den strategiska planen, men med åtgärder som inte ingriper i rättstillämpningen eller den svenska arbetsmarknadsmodellen. Andra åtgärder i förordningen om strategiska planer Regeringen anser att bestämmelserna om takbelopp och omfördelningsstöd bör vara frivilliga för medlemsstaterna att införa. Regeringen är öppen för kompromisser om att tillämpa en viss gradvis minskning av direktstödet istället för takbelopp. Regeringen kan se positivt på att lämnat förslag om att kunna ge stöd för åtgärder som kan vara en del av nationell lagstiftning för djurvälfärd. Parlamentets förslag innebär dock även att principen skulle gälla miljö- och klimat. Regeringen prioriterar fortsatt denna princip för enbart djurvälfärd., men bedömer att det begränsade stödet från kommissionen och andra medlemsstater för parlamentets förslag gör det svårt att nå framgång för den svenska positionen. Regeringen välkomnar en kompromiss om kopplade stöd om den innebär att nivån sänks. Den nya genomförandemodellen av jordbrukspolitiken inklusive indikatorsystemet Regeringen anser det viktigt att förenkla CAP och förordar därför att de grundläggande principerna i rådets position behålls. Detta gäller inte minst begränsningen av antalet resultatindikatorer som ingår i prestationsöversynen och den förenklade uppföljningen av enhetsbelopp för interventioner som inte är areal- eller djurbaserade. Förordningen om finansiering, förvaltning och övervakning av CAP (horisontella förordningen) Regeringen anser det viktigt att förenkla CAP och förordar därför att de grundläggande principerna i rådets position behålls när det gäller den nya genomförandemodellen. Regeringen är principiellt positiv till bestämmelser som syftar till att skydda unionens finansiella intressen och bekämpa bedrägerier och oegentligheter. är regeringen tveksam till förslaget att ett EU-gemensamt datautvinningsverktyg görs obligatoriskt givet den administrativa bördan och att det inte heller finns några konsekvensanalyser eller nyttokalkyler som talar för att verktyget skulle vara ändamålsenligt. Förordningen om en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter Regeringen prioriterar en fortsatt marknadsorienterad jordbrukspolitik. Förhandlingsläget är dock svårt eftersom det finns ett visst stöd i rådet för förslag. Regeringen avser att så långt som möjligt försvara marknadsorienteringen genom att motverka de förslag som får mest långtgående konsekvenser utan att det går ut över möjligheten att delta konstruktivt i förhandlingarna. Regeringen anser att parlamentets förslag om tilläggstullar strider mot WTO:s jordbruksavtal. har givit stöd åt kommissionens ambition att främja hållbarhet i det globala perspektivet och regeringen anser att det är positivt att EU:s handelspolitik används för att främja säkra och hållbara livsmedel. Regeringen menar dock att det noggrant behöver avgöras vad som är rätt rättslig grund för förslag om att kommissionen ska ges mandat att kräva att importerade produkter ska uppfylla EU:s miljö- och hälsostandarder Eventuella krav på produktionsmetoder för import måste också diskuteras från fall till fall för att kunna utröna om förslaget är försvarbart i WTO. Länders olika regler/krav kan vara beroende av olika produktionsförutsättningar, till exempel när det gäller klimat. Rådets dagordningspunkt 5. Beredskap avseende fytosanitära åtgärder för att skydda mot växtskadegörare som hotar jordbruket : ”Konstatera att har en låg och behovsanpassad användning av kemiska växtskyddsmedel”. : ”Därför anser regeringen att det behövs effektiva och hållbara förebyggande åtgärder och biologiska, kemiska och mekaniska bekämpningsåtgärder såväl för etablerade som nya växtskadegörare, samt ett större användande av nya växtförädlingstekniker för att få fram fler motståndskraftiga växtsorter”. Liberalerna: ”Växtskyddsmedel kan vara till hjälp men användningen av dem bör minskas för att begränsa deras inverkan på människors hälsa och miljön i linje med strategin från jord och bord och strategin för biologisk mångfald”.